title: 2017 m. vasario 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/325, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
25.2.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 49/6

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/325
   2017 m. vasario 24 d.
   kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams nustatomas galutinis antidempingo muitas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Reglamentu (ES) Nr. 1105/2010 (2) Taryba importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija) kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams nustatė galutinį antidempingo muitą.

               (2)

               Buvo nustatytas ad valorem muitas – 9,8 % muito norma, o bendrovėms, kurioms taikomos antidempingo priemonės, buvo nustatyta individuali 5,1–9,8 % muito norma. Buvo nustatyta, kad dvi bendrovės per pradinį tyrimą dempingo nevykdė.

         2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (3)

               Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3) Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

               (4)

               Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų labai atsparių tempimui poliesterių siūlų Sąjungoje, vardu 2015 m. rugpjūčio 31 d. pateikė Europos dirbtinio pluošto asociacija (CIRFS, toliau – prašymo pateikėjas).

               (5)

               Prašymas grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi ir (arba) pasikartotų.

         3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

               (6)

               Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, 2015 m. lapkričio 28 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (4) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

         4.   Priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas

   4.1.   Susiję laikotarpiai, nagrinėti atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą

               (7)

               Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2014 m. spalio 1 d.–2015 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2012 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         4.2.   Su tyrimu susijusios šalys ir atranka

               (8)

               Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams ir importuotojams bei nagrinėjamosios eksportuojančios šalies atstovams.

               (9)

               Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Nė viena suinteresuotoji šalis neprašė, kad Komisija ją išklausytų.

               (10)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Kinijos eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

               (11)

               Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Kinijos eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

               (12)

               Tyrimo metu nebendradarbiavo nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas.

               (13)

               Paskelbus pranešimą apie inicijavimą iš viso buvo susisiekta su šešiais žinomais nesusijusiais importuotojais. Atsakymus pateikė 15 nesusijusių importuotojų. Atsižvelgdama į didelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių Komisija taikė atranką. Komisija imtį atrinko remdamasi didžiausia importo tipine apimtimi, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Iš pradžių buvo atrinktos trys bendrovės, kurioms teko 29 % apskaičiuotos importo iš KLR į Sąjungą apimties ir 85 % 15 respondentų praneštos importo apimties. Atsakymus į klausimyno klausimus pateikė tik vienas nesusijęs importuotojas.

               (14)

               Paskelbus pranešimą apie inicijavimą iš viso buvo susisiekta su dešimt žinomų naudotojų. Atsakymus pateikė keturi iš jų. Naudotojų atranka nebuvo numatyta, tad Komisija nusprendė ištirti visus.

               (15)

               Su Komisija bendradarbiavo penki Sąjungos gamintojai, kuriems tenka maždaug 97 % per PTL Sąjungoje pagaminamų labai atsparių tempimui poliesterių siūlų. Atsižvelgdama į tokį nedidelį skaičių, Komisija nusprendė nevykdyti atrankos.

         4.3.   Klausimynai ir tikrinimas

               (16)

               Klausimynai nusiųsti penkiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir vienam galimos panašios šalies gamintojui, sutikusiam bendradarbiauti.

               (17)

               Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:

                           a)

                           Sąjungos gamintojų:

                                       —

                                       „Brilen Tech S. A.“ (Ispanija)

                                       —

                                       „Sioen Industries NV“ (Belgija)

                                       —

                                       „DuraFiber Technologies (DFT) SAS“ (Prancūzija)

                                       —

                                       „DuraFiber Technologies (DFT) GmbH“ (Vokietija)

                                       —

                                       „PHP Fibers GmbH“ (Vokietija)

                           b)

                           Panašios šalies gamintojo:

                                       —

                                       „DuraFiber Technologies“ (Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV))

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   Nagrinėjamasis produktas

               (18)

               Nagrinėjamasis produktas – tai KLR kilmės labai atsparūs tempimui poliesterių siūlai (išskyrus siuvimo siūlus), neskirti mažmeninei prekybai (įskaitant mažesnio nei 67 deciteksai ilginio tankio vienagijus siūlus), kurių KN kodas šiuo metu yra 5402 20 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas arba LATPS).

         2.   Panašus produktas

               (19)

               Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad nagrinėjamojo produkto, Sąjungos pramonės gaminamų ir Sąjungos rinkoje parduodamų labai atsparių tempimui poliesterių siūlų ir panašioje šalyje (JAV) gaminamų ir parduodamų labai atsparių tempimui poliesterių siūlų, pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės ir pagrindinės naudojimo paskirtys yra tokios pačios. Todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (20)

               Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar nustojus galioti dabartinėms priemonėms KLR vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

         1.   KLR bendradarbiavimo lygis

               (21)

               Tyrime nebendradarbiavo nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas. Kadangi nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas nesutiko bendradarbiauti, bendra analizė, įskaitant dempingo skaičiavimą, grindžiama faktais, nustatytais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė vertinta naudojantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis ir kitais informacijos šaltiniais, pvz., prekybos statistiniais importo ir eksporto duomenimis (Eurostato ir Kinijos eksporto duomenimis), panašios šalies gamintojo atsakymu ir kita viešai skelbiama informacija (5).

               (22)

               Tai, kad trūko bendradarbiavimo, turėjo poveikio normaliosios vertės ir įvairių rūšių produkto eksporto kainos palyginimui. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu nutarta, kad normaliąją vertę ir eksporto kainą būtų tikslinga nustatyti bendrai.

               (23)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi visais atvejais, kai buvo nustatoma, kad aplinkybės nepasikeitė, dempingui nustatyti buvo naudojamas tas pats metodas kaip per pradinį tyrimą.

         2.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

   a)   Panaši šalis

               (24)

               Normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą remiantis kainomis susijusioje rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – panaši šalis).

               (25)

               Pradiniame tyrime panašia šalimi normaliajai vertei KLR atveju nustatyti buvo pasirinktas Taivanas. Pranešime apie inicijavimą Komisija informavo suinteresuotąsias šalis, kad ji numato naudoti Taivaną kaip panašią šalį, ir paragino šalis pateikti pastabų. Pranešime apie inicijavimą taip pat nurodyta, kad, remiantis Komisijos turima informacija, kiti Sąjungos rinkos ekonomikos tiekėjai gali būti įsikūrę, inter alia, JAV ir Korėjos Respublikoje.

               (26)

               Viena suinteresuotoji šalis pritarė, kad Taivanas būtų pasirinktas panašia šalimi, nes jame naudojama įranga ir gamybos procesai yra panašūs į Kinijos gamintojų. Tačiau nė vienas Taivano gamintojas nesutiko bendradarbiauti tyrime.

               (27)

               Be Taivano, Komisija, remdamasi importo statistiniais duomenimis ir prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, apsvarstė keletą kitų šalių, kaip antai Korėjos Respubliką, Indiją, Japoniją ir JAV, kurias galėjo pasirinkti kaip panašias šalis (6). Visiems žinomiems tų šalių gamintojams ir asociacijoms buvo išsiųsti prašymai bendradarbiauti. Bendradarbiauti sutiko tik vienas JAV gamintojas („Dura Fibres“).

               (28)

               Komisija nustatė, kad iš trečiųjų šalių importuojamiems LATPS JAV taiko didelę (8,8 %) konvencinę muito normą, bet netaiko antidempingo muitų. „Dura Fibres“ yra vienintelis nagrinėjamojo produkto gamintojas JAV, kuriam peržiūros tiriamuoju laikotarpiu priklausė maždaug 30 % rinkos ir teko stipriai konkuruoti su eksportuojančiomis šalimis (7).

               (29)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir negavusi jokių kitų pastabų, Komisija padarė išvadą, kad JAV yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

         b)   Normalioji vertė

               (30)

               Normaliajai vertei nustatyti buvo naudojama iš bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo gauta informacija.

               (31)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar JAV bendradarbiaujančių gamintojų vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas bendras panašaus produkto kiekis buvo tipiškas palyginti su bendru eksportui iš KLR į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras toks vidaus rinkoje parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % eksportui į Sąjungą parduoto bendro nagrinėjamojo produkto kiekio. Tuo remiantis nustatyta, kad panašios šalies vidaus rinkoje buvo parduotas tipiškas produkto kiekis.

               (32)

               Be to, Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Todėl normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, kuri buvo apskaičiuota kaip vidutinė pardavimo vidaus rinkoje kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

         c)   Eksporto kaina

               (33)

               Kaip nurodyta 15 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos eksportuojantys gamintojai tyrimo metu nebendradarbiavo. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turima patikimiausia informacija.

               (34)

               CIF kaina Sąjungos pasienyje nustatyta remiantis Eurostato statistiniais duomenimis. Apskaičiuojant eksporto kainą nebuvo atsižvelgiama į Kinijos gamintojų, kurie per pradinį tyrimą dempingo nevykdė, importo apimtis (apie 40 % importo iš Kinijos).

               (35)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad, apskaičiuojant dempingą, nederėjo ignoruoti Kinijos gamintojų, kurie per pradinį tyrimą dempingo nevykdė, importo apimties, nes pagrindiniame reglamente dėl to nėra jokios nuostatos. Tačiau Komisijos praktika (8), vadovaujantis Susitarimo dėl antidempingo išaiškinimu, kurį PPO ginčų sprendimo taryba pateikė nagrinėdama bylą dėl ryžių ir jautienos (9), rodo, kad į peržiūrą neįtraukiamos bendrovės, kurių atžvilgiu per pradinį tyrimą buvo nustatytas de minimis dempingo skirtumas. Todėl prašymas atmetamas.

         d)   Palyginimas

               (36)

               Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekdama užtikrinti teisingą palyginimą Komisija pakoregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

               (37)

               Panašios šalies gamintojo vidaus rinkos kainos buvo pakoreguotos, atsižvelgiant į vidaus transporto ir pakavimo sąnaudas ([2–4 %] sąskaitos faktūros vertės) ir į komisinius [0,5–1,5 %]. Kalbant apie eksporto kainas, vertė EXW sąlygomis buvo nustatyta iš CIF kainos Sąjungos pasienyje atėmus transporto, draudimo, tvarkymo ir kitų pataisų procentines dalis, apskaičiuotas prašyme atlikti peržiūrą (12,98 %). Kalbant apie pardavimo eksportui pataisą, viena suinteresuotoji šalis nesutiko su tuo, kaip buvo taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, ir pasiūlė remtis panašios šalies gamintojo pataisomis, užuot naudojus prašyme atlikti peržiūrą pateiktus skaičiavimus. Tačiau siūlomas metodas nėra tinkamas, nes panašios šalies gamintojo nurodytos pataisos yra susijusios su JAV vidaus pardavimu ir yra visiškai nesvarbios norint įvertinti eksporto iš KLR į Sąjungą pataisą. Todėl, neturėdama jokios kitos patikimos informacijos, Komisija remiasi prašyme pateiktu pardavimo eksportui pataisos įvertinimu.

         e)   Dempingo skirtumas

               (38)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatyta, kad dempingo skirtumas, išreikštas kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, buvo 54,4 %.

               (39)

               Nepaisant didelio skirtumo tarp dempingo skirtumo, nustatyto per pradinį tyrimą, ir skirtumo, nustatyto atliekant šią analizę, nebuvo jokių Kinijos gamintojų elgsenos vykdant eksporto veiklą pasikeitimo ženklų. Priešingai, tikėtina, kad skirtumo atsiradimo priežastis iš esmės galėtų būti tai, kad buvo neįmanoma atlikti išsamios analizės pagal produkto rūšis (todėl, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo).

         f)   Išvada dėl dempingo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

               (40)

               Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Kinijos eksportuojantys gamintojai toliau eksportavo nagrinėjamąjį produktą dempingo kainomis į Sąjungą.

         3.   Įtarimas dėl dempingo tęsimosi tikimybės

               (41)

               Komisija toliau nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus taikyti priemones dempingas tęstųsi. Tai darydama ji atsižvelgė į Kinijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, Kinijos eksportuotojų elgseną kitose rinkose, Kinijos vidaus rinkos padėtį ir Sąjungos rinkos patrauklumą.

         a)   KLR gamyba ir nepanaudoti pajėgumai

               (42)

               Nustatyti nepanaudotus pajėgumus Kinijoje yra sudėtinga, nes Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo. Komisija, siekdama surinkti kuo daugiau informacijos, paprašė informacijos iš dviejų Kinijos eksportuotojų asociacijų (Kinijos tarptautinės prekybos rūmų, toliau – CCIC, ir Kinijos tekstilės importo ir eksporto prekybos rūmų, toliau – CCCT), vienijančių daugiau nei pusę apskaičiuotų Kinijos gamybos pajėgumų turinčius narius. Šios asociacijos atsiuntė išsamius atsakymus, tačiau jų nebuvo įmanoma patikrinti, kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo. Pateikta informacija pristatoma tolesnėse dalyse, be to, ji palyginama su kita turima informacija (pateikta prašyme atlikti peržiūrą ir gauta iš kitų šaltinių (10)).

               (43)

               Anot CCIC ir CCCT, nuo 2012 m. iki PTL nepanaudoti pajėgumai Kinijoje padidėjo visiškai nežymiai ir galėtų būti vertinami kaip padidėję nuo pradinio 150 000–250 000 metrinių tonų lygio 2012 m. iki 200 000–300 000 metrinių tonų lygio peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

               (44)

               Be to, Komisijos tarnybos nepanaudotus pajėgumus atidžiai apskaičiavo remdamosi kita turima informacija. Pagrindiniai skaičiavimo elementai: i) Kinijos gamintojų pajėgumas; ii) vidaus pasiūla; iii) eksportas į kitas šalis.

               (45)

               Visos suinteresuotosios šalys sutaria dėl prašyme pateiktų duomenų apie Kinijos vidaus suvartojimą. Šie duomenys rodo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos vidaus paklausa paaugo (+ 20 %; t. y. nuo maždaug 900 000 metrinių tonų 2012 m. iki maždaug 1 150 000 metrinių tonų 2015 m.).

               (46)

               Kalbant apie Kinijos eksporto duomenis, Komisija išnagrinėjo Kinijos eksporto statistinius duomenis, rodančius 47 % augimą nuo 2012 iki PTL.

               (47)

               Galiausiai, kalbant apie apskaičiuotus Kinijos gamybos pajėgumus, remiantis pareiškėjo prašymu, kuriame minimas tarptautiniu mastu pripažintas sektoriaus tyrimas (11), 2012 m. pradiniai Kinijos pajėgumai buvo didesni nei 1 600 000 metrinių tonų, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė maždaug 2 400 000 metrinių tonų.

                  1 lentelė

                           (1 000  metrinių tonų)

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Kinijos pajėgumas (12)

                           1 633

                           1 828

                           2 126

                           2 370  (13)

                           Vidaus pasiūla (12)

                           896

                           985

                           1 057

                           1 158  (13)

                           Eksportas (14)

                           255

                           294

                           362

                           376

                           Pajėgumų naudojimas (%)

                           71

                           70

                           67

                           65

                           Nepanaudoti pajėgumai

                           482

                           549

                           707

                           836

               (48)

               Remiantis šiuo skaičiavimu, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Kinijos gamintojų nepanaudoti pajėgumai viršijo 800 000 metrinių tonų, t. y. beveik septynis kartus viršijo visą įmanomą ES rinką (15) ir beveik devynis kartus – ES gamintojų gamybos apimtį (92 461 metrinę toną).

               (49)

               Galiausiai yra pagrindo manyti, kad CCIC ir CCCT siūlomas pajėgumo apskaičiavimo metodas būtų pernelyg atsargus. Visų pirma, šiuos duomenis palyginus su Kinijos vidaus paklausos ir eksporto duomenimis, pajėgumų naudojimo 2012 m. ir 2013 m. koeficientas viršytų 90 %, o tai reiškia, kad tais keliais metais turėti gamybos pajėgumai buvo gerokai nuvertinti. Bet kuriuo atveju, net pritarus šiems skaičiavimams, esami Kinijos gamintojų nepanaudoti pajėgumai vis dar būtų 200 000–300 000 metrinių tonų, o tai yra tiek pat kaip arba daugiau nei visa Europos rinka (apie 217 000 metrinių tonų, iš kurių apie 98 000 metrinių tonų jau sudaro Kinijos produktai).

               (50)

               Kalbant apie CCIC ir CCCT pasiūlytą pajėgumo apskaičiavimo metodą, šios asociacijos nesutiko su išvada, kad jų pasiūlytas pajėgumo vertinimo metodas būtų pernelyg atsargus. Jų nuomone, tiek jų vertinimas, tiek nepriklausomas tyrimas turėtų būti laikomi vienodai nepatikimais, nes duomenys nepatikrinti. Tačiau CCIC ir CCCT pateiktame vertinime nebuvo pervertinti tik nepriklausomame tyrime pateikti duomenys, taip pat ir žinomi arba neginčytini duomenys, kaip antai Kinijos vidaus suvartojimas ir eksportas iš Kinijos. Pavyzdžiui, Kinijos asociacijos skaičiavimais, 2012 m. Kinijos faktinė gamybos apimtis buvo 1 000 000 metrinių tonų. Tačiau tais metais bendras Kinijos vidaus suvartojimas (šių duomenų asociacijos neginčijo) ir eksporto apimtis (Kinijos eksporto duomenų bazės duomenimis) buvo 1 151 000 metrinių tonų, t. y. 15,1 % daugiau nei apytikriai apskaičiuota gamybos apimtis. Todėl šiuo atveju abiejų asociacijų pateikti duomenys yra pernelyg sumažinti, nes, remiantis praneštais gamybos duomenimis, negalima užtikrinti apskaičiuoto suvartojimo.

               (51)

               Be to, nors Kinijos asociacijos turi surinkusios tik maždaug pusės Kinijos gamintojų duomenis, nepriklausomą tyrimą pateikė trisdešimt metų patirties šioje srityje turinti konsultacinė bendrovė, kuri savo klientams profesionaliai teikia pluošto rinkos prognozes ir skaičiavimus. Todėl, atsižvelgiant tiek į duomenų šaltinį, tiek į jo patikimumą (taip pat palyginus su nepriklausomo tyrimo duomenimis (16)), nebūtina keisti išvados, kuria remiantis Kinijos asociacijos apskaičiuoti nepanaudoti pajėgumai yra pernelyg sumažinti. Vis dėlto reikėtų paminėti, kad net pritarus siūlomiems skaičiavimams, kaip nurodyta tolesnėje dalyje, išvados dėl nepanaudotų pajėgumų tai nepakeistų.

               (52)

               Todėl, remiantis pirmiau nurodytais skaičiavimais, neįmanoma užginčyti to, kad Kinijos nepanaudoti pajėgumai yra didžiuliai ir (nelygu, koks vertinimas yra taikomas) siekia nuo 92–138 % iki maždaug 385 % Sąjungos rinkos. Jeigu Kinijos nepanaudotus pajėgumus palygintume su Sąjungos rinkos dalimi, kurioje dar nėra Kinijos produktų, šis dydis svyruotų nuo maždaug 168–252 % iki apytikriai 700 %. Galiausiai, Kinijos nepanaudoti pajėgumai atitinka nuo 216–324 % iki 904 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje pagaminamo tiriamojo produkto.

               (53)

               Todėl Komisija padarė išvadą, kad Kinijos gamintojai, palyginti su Europos rinkos dydžiu, turi daug nepanaudotų pajėgumų.

         b)   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (54)

               Kinija eksportuoja didelį nagrinėjamojo produkto kiekį į trečiąsias šalis, ypač į JAV, Korėjos Respubliką, Braziliją, Indiją ir Turkiją, išskyrus Sąjungą. Vidutinių kainų už kilogramą lygių palyginimas parodė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė kaina pagrindinėse eksporto rinkose atitiko vidutinę pardavimo Sąjungai kainą arba buvo už ją mažesnė. PTL JAV rinkoje (antroje pagal eksporto apimtis po ES) vidutinė kaina yra šiek tiek mažesnė nei Europoje (1,85 USD/kg palyginti su 1,89 USD/kg), o Korėjos rinkoje (trečioji nagrinėjamojo produkto eksporto rinka po ES ir JAV) vidutinė kaina yra gerokai mažesnė (1,58 USD/kg, t. y. apytiksliai 16 % mažesnė už ES kainas). Atsižvelgdama į šias išvadas, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad yra trys didelės Kinijos prekių eksporto rinkos, kuriose vidutinės kainos yra didesnės už kainas Sąjungos rinkoje, t. y. Kanada (1,90 USD/kg), Indonezija (2,07 USD/kg) ir Brazilija (1,95 USD/kg). Dėl šio tvirtinimo pirmiausia reikėtų pažymėti, kad kainų skirtumas yra palyginti nedidelis (nuo + 0,5 iki + 9,4 %); be to, eksporto į tas rinkas apimtis yra gana ribota, palyginti su eksportu į Europą. Iš tiesų, nors PTL Sąjungos rinkai teko 30,3 % Kinijos eksporto, Kanadai tenka tik 3,1 % viso šio eksporto, o Brazilijai – 5,1 %. Be to, Indonezijai, kurioje kainų skirtumas yra didžiausias (+ 9,4 %), tenka tik 2 % Kinijos eksporto, todėl, sprendžiant pagal joje nustatytas kainas, galima daryti ribotas išvadas. Be to, suinteresuotoji šalis nemini keturių kitų eksporto rinkų, kuriose importo apimtys yra panašios, t. y. Indijos (5,6 %), Turkijos (4,3 %), Taivano (2,4 %) ir Pietų Afrikos (2,3 %). PTL visose šiose šalyse vidutinės kainos buvo nuo 4 iki 12 % mažesnės nei Sąjungoje. Todėl pateiktų įrodymų neužteko, kad būtų galima pakeisti išvadą dėl Sąjungos rinkos patrauklumo kainų požiūriu.

               (55)

               Nors šis palyginimas negali būti laikomas neginčijamu, nes trūksta informacijos apie įvairių rūšių produktų asortimentą, kainų pagrindinėse eksporto rinkose lygis rodo, kad dempingas galėtų būti struktūrinio pobūdžio ir būdingas dar ir kitoms pagrindinėms rinkoms, kurioms yra skirtos Kinijos prekės.

               (56)

               Tačiau pagrindinis dempingo tęsimosi tikimybės įrodymas tampa aiškus nagrinėjant Kinijos eksporto į ES apimtį. Iš tiesų, pardavimo eksportui raida nuo 2012 m. iki PTL rodo, kad Kinijos gamintojų eksportas padidėjo 47 %. Tai galioja net tuo atveju, kai į analizę neįtraukiami dviejų eksportuotojų, kurie, kaip buvo nustatyta per pradinį tyrimą, dempingo nevykdė ir todėl jiems galiojančios antidempingo priemonės nėra taikomos, pardavimo duomenys. Iš tiesų, likusių bendrovių pardavimo eksportui tendencija tuo pačiu laikotarpiu buvo panaši (+ 48 %). Komisijai palyginus šį augimo tempą su mažiau spartesniu vidaus paklausos augimu per tą patį laikotarpį (+ 20 %) ir su gerokai spartesniu Kinijoje įdiegtų pajėgumų augimu (+ 54 %, anot eksportuotojų asociacijų, ir + 69 %, anot pareiškėjo), paaiškėjo, kad savo eksporto rinkose Kinijos bendrovės turi taikyti agresyvios kainodaros strategijas, kad pasiektų priimtino lygio pajėgumų panaudojimą.

               (57)

               Dėl šių eksporto duomenų viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos rinkai skirta Kinijos eksporto dalis mažėja. Iš tiesų, Sąjungos rinkai skirta Kinijos eksporto dalis nuo 2012 m. iki PTL sumažėjo nuo maždaug 35 iki 30 %. Kalbant apie šį tvirtinimą pirmiausia reikėtų paminėti, kad Kinijos eksportuotojai ES ir toliau laiko pagrindine eksporto rinka. Be to, šis nedidelis nuosmukis iš esmės susijęs su gerais Kinijos eksportuotojų veiklos rezultatais kitose rinkose, kurie taip pat gali būti susiję su agresyvios kainodaros strategijomis tose rinkose. Pavyzdžiui, tuo pačiu laikotarpiu nuo 2012 m. iki PTL Kinijos eksportas į Korėjos Respubliką (rinką, kurioje, kaip pirmiau buvo nurodyta, PTL Kinija taikė maždaug 16 % mažesnes kainas nei ES) padidėjo maždaug 72 %. Kita vertus, Indonezijos rinkoje, kuri buvo paminėta pateikiant sąžiningo kainų nustatymo pavyzdį (+ 9,4 %, palyginti su vidutine kaina Sąjungoje), Kinijos eksporto rezultatai nebuvo tokie geri, nes apimtis sumažėjo maždaug 16 %. Todėl, remiantis šia analize, patvirtinama išvada, kad eksporto rinkose Kinijos bendrovės turi taikyti agresyvios kainodaros strategijas.

               (58)

               Be to, sektorių nepriklausomame tyrime prognozuojama, kad ateityje dirbtinio pluošto (platesnė produktų kategorija, kuriai priklauso nagrinėjamasis produktas) paklausa Kinijoje bent iki 2018 m. nekis (17). Kitas tyrimas taip pat rodo, kad, kritus žaliavų kainoms, Kinijos atsargų saugyklos prisipildė (18). Dėl to galutinės grandies pramonė, siekdama išvengti rizikos dėl kainų svyravimo, buvo priversta mažinti labai atsparių tempimui siūlų tiekimą iki žemiausio įmanomo lygio.

               (59)

               Todėl tikėtina, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijos eksportuojantys gamintojai, norėdami panaudoti savo pajėgumų perteklių, toliau taikytų agresyvios kainodaros priemones, siekdami Europoje užimti didesnę rinkos dalį.

         4.   Išvada dėl dempingo ir jo tęsimosi tikimybės

               (60)

               Atlikus tyrimą ir atsižvelgus į turimus patikimiausius faktus, buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Kinijos gamintojai vykdė dempingą. Buvo nustatyta, kad Kinija turi daug nepanaudotų pajėgumų (palyginti su Sąjungos rinkos dydžiu). Be to, atsižvelgiant į lėtą Kinijos vidaus rinkos augimą, Kinijos eksportuojantiems gamintojams tenka nuolat eksportuoti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį į Sąjungos rinką, kad pasiektų priimtiną pardavimo lygį.

               (61)

               Atsižvelgiant į šias aplinkybes, daroma išvada, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, labai tikėtina, kad dempingas, kurio priemonės nesustabdė, ES rinkoje ir toliau tęstųsi.

         D.   ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (62)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą gamino šeši Sąjungos gamintojai, kurie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Nė vienas iš jų neprieštaravo dėl šios peržiūros inicijavimo.

         2.   Sąjungos suvartojimas

               (63)

               Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi turimais statistiniais importo duomenimis, faktiniu bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimu Sąjungos rinkoje, taip pat apskaičiuotu nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimu. Suvartojimo sąvoka susijusi tik su pardavimu atvirojoje rinkoje, įskaitant pardavimą susijusioms šalims, tačiau išskyrus uždarąjį naudojimą. Uždarasis naudojimas, t. y. susijusių Sąjungos gamintojų vidaus sandoriai, susiję su panašiu produktu, skirtu tolesniam perdirbimui, nebuvo įtrauktas į Sąjungos suvartojimo duomenis, nes šie vidaus sandoriai nekonkuruoja su nepriklausomų tiekėjų pardavimu atvirojoje rinkoje. Pardavimas susijusioms bendrovėms buvo įtrauktas į Sąjungos suvartojimo duomenis, nes, remiantis duomenimis, surinktais atliekant tyrimą, šios susijusios bendrovės turėjo galimybių įsigyti nagrinėjamojo produkto ir iš kitų šaltinių. Be to, nustatyta, kad Sąjungos gamintojų vidutinės pardavimo susijusioms šalims kainos atitiko vidutines pardavimo nesusijusioms šalims kainas.

               (64)

               Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

                  2 lentelė

                  Sąjungos suvartojimas

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Apimtis (tonomis)

                           196 478

                           209 076

                           222 306

                           217 171

                              Indeksas

                              100

                              106

                              113

                              111

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

               (65)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 % – nuo 196 478 tonų 2012 m. iki 217 171 tonos. Suvartojimas per didžiąją dalį nagrinėjamojo laikotarpio buvo didesnis nei 205 912 tonų pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu (2008 m. liepos mėn.–2009 m. birželio mėn.).

               (66)

               Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisijos tarnybos turėjo atsižvelgti į uždarąjį naudojimą, kai buvo apskaičiuojamas suvartojimas, ir kad tokiu būdu Kinijos rinkos dalis būtų buvusi stabili. Ji teigia, kad Komisijos tarnybos rinkas neteisingai suskirstė į tris tipus, t. y. pardavimo nesusijusioms bendrovėms, atvirajai rinkai skirto pardavimo susijusioms bendrovėms ir uždarajam naudojimui skirto pardavimo susijusioms bendrovėms, nors visas šis pardavimas tariamai turėjo būti įtrauktas į Sąjungos suvartojimo apskaičiavimą.

               (67)

               Pirma, reikėtų pabrėžti, kad nebuvo nustatyta jokių skirtumų tarp tų trijų skirtingų rinkų. Susijusioms bendrovėms skirtas uždarasis naudojimas nebuvo įtrauktas, nes šie produktai nėra išleidžiami į laisvą apyvartą ES rinkoje ir todėl nekonkuruoja su importuojamais produktais. Šį pardavimą sudaro tik produktų perleidimas susijusiems subjektams, kad jie juos galėtų įtraukti į kitų produktų, kurie nėra įtraukti į tyrimą, gamybą. Todėl tas uždarasis naudojimas negali būti laikomas nagrinėjamojo produkto suvartojimu Sąjungoje.

               (68)

               Antra, bet kuriuo atveju hipotetiškai įtraukus uždarąjį pardavimą į Sąjungos suvartojimą Kinijos rinkos dalis savaime netaptų stabili. Priešingai, tendencija iš esmės lieka tokia pati, kaip parodyta 3 lentelėje.

         3.   Iš nagrinėjamosios šalies importuojami produktai, kuriems taikomos priemonės

   a)   Apimtis ir rinkos dalis

               (69)

               Primenama, kad, per pradinį tyrimą atliekant importo iš KLR į Sąjungos rinką raidos ir poveikio Sąjungos pramonei analizę, nebuvo įtraukta importo dempingo kaina apimtis.

               (70)

               Importo dempingo kaina iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis nustatytos remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze, o jų raida buvo tokia:

                  3 lentelė

                  Importo, kuriam taikomos priemonės, apimtis ir rinkos dalis

                           Šalis

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Kinija

                           Apimtis (tonomis)

                           44 484

                           48 339

                           60 078

                           57 465

                              Indeksas

                              100

                              109

                              135

                              129

                           Rinkos dalis (%)

                           22,6

                           23,1

                           27

                           26,5

                           Rinkos dalis, atsižvelgiant į suvartojimą, įskaitant uždarąjį naudojimą (%)

                           21,3

                           21,8

                           25,5

                           24,9

                              Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

               (71)

               Nors pradiniu tiriamuoju laikotarpiu Kinijos importas dempingo kaina užėmė 18,8 % rinkos ir buvo 38 404 tonų dydžio, šios peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šis importas gerokai išaugo. Iš tiesų, per nagrinėjamąjį laikotarpį importas dempingo kaina iš Kinijos padidėjo nuo 44 484 iki 57 465 tonų ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 26,5 % rinkos dalies.

         b)   Importo iš nagrinėjamosios šalies, kuriam taikomos priemonės, kainos ir priverstinis kainų mažinimas

               (72)

               Importo kainos buvo nustatytos remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze ir per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutiniškai sumažėjo 12 %.

                  4 lentelė

                  Importo, kuriam taikomos priemonės, kainos

                           Šalis

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Kinija

                           Vidutinė kaina (EUR/kg)

                           1,79

                           1,63

                           1,54

                           1,57

                              Indeksas

                              100

                              91

                              86

                              88

                              Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

               (73)

               Kadangi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo ir todėl trūko duomenų apie tam tikrų rūšių produktų eksporto kainas, Komisija negalėjo išsamiai palyginti kainų pagal produktų rūšis. Dėl šių priežasčių priverstinis kainų mažinimas buvo apskaičiuotas remiantis Kinijos eksportuojamų produktų, kuriems taikomos priemonės, vidutinių kainų palyginimu su vidutinėmis Sąjungos pramonės kainomis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Po priverstinio kainų mažinimo skirtumo patikslinimo, atsižvelgiant į 4 % dydžio konvencinę muito normą, buvo gautas 22,7 % dydžio skirtumas. Per pradinį tyrimą buvo nustatytas panašus 24,1 % dydžio priverstinio kainų mažinimo skirtumas. Tačiau šis skirtumas buvo pagrįstas panašių rūšių produkto palyginimu, kadangi to tyrimo metu Kinijos eksportuotojai bendradarbiavo.

               (74)

               Todėl Komisija padarė išvadą, kad KLR eksportuotojai nuosekliai siekė priverstinai mažinti Sąjungos gamintojų kainas.

               (75)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad, apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, reikėjo įtraukti importą ne dempingo kaina.

               (76)

               Tačiau Komisija mano, kad toks įtraukimas nėra pagrįstas, vadovaujantis Susitarimo dėl antidempingo taikymo išaiškinimu, kurį PPO ginčų sprendimo taryba pateikė nagrinėdama bylą dėl ryžių ir jautienos (19), kaip jau minėta 35 konstatuojamojoje dalyje.

         4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (77)

               Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija, remdamasi visais Sąjungos pramonės padėčiai nuo 2012 m. iki PTL pabaigos įvertinti svarbiais ekonominiais rodikliais, nagrinėjo importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei.

               (78)

               Nagrinėdama šį poveikį Komisija atskirai įvertino makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Nagrinėjamojo laikotarpio makroekonominiai rodikliai nustatyti, analizuoti ir nagrinėti remiantis pateiktais Sąjungos pramonės duomenimis. Mikroekonominiai rodikliai nustatyti remiantis bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų lygmeniu surinktais ir patikrintais duomenimis. Dėl vienos „DuraFiber“ grupės patronuojamosios įmonės („DuraFiber Technologies (DFT) GmbH, Germany“) reorganizacijos buvo sudėtinga sutikrinti duomenis, todėl jos pateikti duomenys ir klausimyno atsakymai nebuvo įtraukti į mikroekonominių rodiklių nustatymą.

               (79)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad „DuraFiber Germany“ pašalinimas žalos rodiklius galėjo pakeisti iš esmės.

               (80)

               Pirma reikia pažymėti, kad iš dalies patikrintų „DuraFiber Germany“ duomenų pašalinimas turėjo įtakos tik mikroekonominių rodiklių nustatymui. Makroekonominių rodiklių analizei tai įtakos neturėjo. Be to, šie mikroekonominiai rodikliai buvo pagrįsti likusių keturių Sąjungos gamintojų, kuriems priklauso apie 80 % visos Sąjungos produkcijos, pateiktais duomenimis. Todėl konkretūs Sąjungos pramonės rodikliai tebėra reprezentatyvūs. Galiausiai, iš dalies patikrinti „DuraFiber Germany“ duomenys iš esmės atitiko keturių Sąjungos gamintojų, į kurių duomenis buvo atsižvelgta, mikroekonominius rodiklius.

               (81)

               Atsižvelgiant į abi pirmiau išdėstytas aplinkybes, daroma išvada, kad „DuraFiber Germany“ pašalinimas iš mikroekonominių rodiklių analizės nepakeitė žalos rodiklių tendencijų, todėl atitinkamos išvados galioja visai pramonei.

               (82)

               Toliau nagrinėjami makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, atsargos, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas, užimtumas, našumas, faktinis dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir darbo sąnaudos.

         Makroekonominiai rodikliai

   a)   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (83)

               Bendra Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  5 lentelė

                  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Gamybos apimtis (tonomis)

                           92 753

                           91 985

                           93 990

                           92 461

                           Gamybos apimtis (Indeksas)

                              100

                              99

                              101

                              100

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           109 398

                           108 869

                           108 690

                           110 285

                           Gamybos pajėgumas (Indeksas)

                              100

                              100

                              99

                              101

                           Pajėgumų naudojimas (%)

                           85

                           84

                           86

                           84

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (84)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas liko stabilūs.

         b)   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (85)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir Sąjungos rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.

                  6 lentelė

                  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Pardavimo apimtis Sąjungoje (tonomis)

                           67 527

                           69 407

                           68 007

                           65 733

                           Pardavimo apimtis Sąjungoje (Indeksas)

                              100

                              103

                              101

                              97

                           Rinkos dalis (%)

                           34,4

                           33,2

                           30,6

                           30,3

                              Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė ir klausimyno atsakymai.

               (86)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje sumažėjo 3 %, o atitinkama jos rinkos dalis – 4,1 procentinio punkto, t. y. nuo 34,4 iki 30,3 %.

         c)   Augimas

               (87)

               Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 3 %.

         d)   Užimtumas ir našumas

               (88)

               Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  7 lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Darbuotojų skaičius

                           941

                           875

                           902

                           911

                           Darbuotojų skaičius (Indeksas)

                              100

                              93

                              96

                              97

                           Našumas (vienetais darbuotojui)

                           98,6

                           105,2

                           104,2

                           101,5

                           Našumas (vienetais darbuotojui) (Indeksas)

                              100

                              107

                              106

                              103

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (89)

               Užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3 %. Tuo pačiu metu našumas padidėjo 3 %, kaip nurodyta 88 konstatuojamosios dalies 7 lentelėje.

         e)   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (90)

               Per pradinį tyrimą Kinijai nustatytas dempingo skirtumas gerokai viršijo de minimis lygį. Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai atsparūs tempimui poliesterių siūlai iš Kinijos ir toliau buvo importuojami į Sąjungos rinką dempingo kainomis. Šios peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytas dempingo skirtumas taip pat gerokai viršijo de minimis lygį (žr. 38 konstatuojamąją dalį). Tai sutapo su importo mažėjančiomis dempingo kainomis iš Kinijos apimties padidėjimu, todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį pavyko užimti tam tikrą rinkos dalį. Taigi per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonė prarado dalį rinkos, o jos pardavimo apimtis sumažėjo. Tačiau nuostolius jai pavyko sumažinti.

         Mikroekonominiai rodikliai

   f)   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (91)

               Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8 lentelė

                  Vidutinės pardavimo kainos

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR/kg)

                           2,39

                           2,31

                           2,23

                           2,17

                           Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (Indeksas)

                              100

                              97

                              93

                              91

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/kg)

                           2,50

                           2,43

                           2,26

                           2,19

                           Vieneto gamybos sąnaudos (Indeksas)

                              100

                              97

                              90

                              87

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (92)

               Sąjungos pramonės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina sumažėjo 9 %. Tai iš dalies galima paaiškinti tuo, kad vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo 13 %. Tačiau kainos sumažėjo mažiau nei sąnaudos, o tai yra teigiamo poveikio Sąjungos pramonės pelningumui paaiškinimas, kaip nurodyta 98 konstatuojamojoje dalyje.

         g)   Darbo sąnaudos

               (93)

               Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  9 lentelė

                  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                           39 273

                           41 674

                           39 711

                           39 850

                           Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (Indeksas)

                              100

                              106

                              101

                              101

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (94)

               Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Tai galima iš esmės paaiškinti tuo, kad padidėjo Sąjungos pramonės pastangos kontroliuoti gamybos sąnaudas ir tokiu būdu išsaugoti konkurencingumą.

         h)   Atsargos

               (95)

               Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10 lentelė

                  Atsargos

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                           8 050

                           6 872

                           8 244

                           8 387

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (Indeksas)

                              100

                              85

                              102

                              104

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (išreikštos gamybos procentine dalimi, %)

                           8,7

                           7,5

                           8,8

                           9,1

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (96)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės atsargos iš viso padidėjo 4 %. Didelę dalį pagamintų labai atsparių tempimui poliesterių siūlų sudaro standartiniai produktai. Todėl Sąjungos pramonė privalo turėti tam tikrą kiekį atsargų, kad galėtų greitai patenkinti pirkėjų paklausą. Laikotarpio pabaigos atsargos, vertinant procentine gamybos dalimi, beveik nepakito ir atitiko Sąjungos pramonės gamybos raidą.

         i)   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą

               (97)

               Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  11 lentelė

                  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (proc. pardavimo apyvartos) (%)

                           – 4,7

                           – 5,3

                           – 1,4

                           – 1,1

                           Grynųjų pinigų srautas (EUR)

                           – 2 993 463

                           – 4 156 375

                           – 4 895 147

                           – 2 111 763

                              Pinigų srautas Indeksas

                              – 100

                              – 139

                              – 164

                              – 71

                           Investicijos (EUR)

                           2 313 235

                           1 284 905

                           3 511 528

                           12 801 375

                           Investicijos Indeksas

                              100

                              56

                              152

                              553

                           Investicijų grąža (%)

                           – 4,3

                           – 4,2

                           – 2,0

                           – 1,4

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (98)

               Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, jos apyvartos procentine dalimi. Pelningumas vis dar buvo neigiamas, nors per nagrinėjamąjį laikotarpį ir padidėjo nuo – 4,7 iki – 1,1 %. Tačiau jis vis tiek buvo mažesnis nei 3 % tikslinis pelnas, nustatytas per pradinį tyrimą.

               (99)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynasis grynųjų pinigų srautas, t. y. Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą, buvo neigiamas. Nors šis rodiklis paaugo net 29 %, jis vis tiek yra neigiamas. Tai kelia susirūpinimą dėl Sąjungos pramonės gebėjimo toliau pačiai finansuoti savo veiklą.

               (100)

               Tuo laikotarpiu investicijos gerokai padidėjo, visų pirma siekiant patenkinti priežiūros poreikius ir skiriant nedidelę jų dalį modernizavimui, dėl to poveikis pajėgumų vystymui buvo nedidelis.

               (101)

               Investicijų grąža išreiškiama investicijų bendrosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentiniu dydžiu. Išaugus pelningumui ir atėjus investavimo veiklos sąstingiui nagrinėjamuoju laikotarpiu, šis rodiklis padidėjo nuo – 4,3 iki – 1,4 %.

               (102)

               Atsižvelgiant į neigiamą pelningumą ir neigiamą pinigų srautą, pramonė turėjo labai ribotą galimybę padidinti kapitalą.

         j)   Išvada dėl žalos

               (103)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu daugumos Sąjungos pramonei svarbių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Jos rinkos dalis sumažėjo 4,1 procentinio punkto, t. y. nuo 34,4 iki 30,3 %, o pardavimo apimtis ir vieneto pardavimo ES kaina atitinkamai sumažėjo 3 ir 9 %. Tuo pačiu metu užimtumas sumažėjo 3 %, pardavimo eksportui nesusijusioms bendrovėms apimtis sumažėjo 28 %, o atitinkamos vieneto pardavimo eksportui kainos sumažėjo 17 %. Našumas padidėjo 2,9 %.

               (104)

               Nepaisant šių tendencijų, per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumo rodiklis pagerėjo nuo – 4,7 iki – 1,1 %. Nors toks rezultatas yra geras, palyginti su Sąjungos pramonės pelningumu, t. y. – 13,3 %, per pradinio tyrimo TL (2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d.) pelningumas vis dar liko neigiamas. Tokia nuostolinga Sąjungos pramonės padėtis lėmė nuolatinę neigiamą investicijų grąžą. Vis dėlto grynųjų pinigų srautas gerėjo.

               (105)

               Per pradinį tyrimą padaryta išvada, kad 18,8 % dydžio Kinijos importo, kuris, kaip nustatyta, buvo vykdomas dempingo kaina ir Sąjungos pramonės pardavimo kainą priverstinai sumažino 24,1 %, rinkos dalis buvo pakankama, kad Sąjungos pramonei padarytų materialinės žalos. Panaši padėtis buvo nustatyta per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Kinijos importo dempingo kainomis rinkos dalis sudarė 26,5 %, todėl, kaip paaiškinta 110 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės pardavimo kainos priverstinai sumažėjo 18,6 %.

               (106)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatyrė, nes gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas nesikeitė. Kitų rodiklių, kaip antai pardavimo apimties ir rinkos dalies, raida, kaip teigiama 66 konstatuojamojoje dalyje, laikoma netikslia dėl netinkamos suvartojimo sąvokos apibrėžties.

               (107)

               Kaltinimas dėl netinkamos suvartojimo apibrėžties buvo paneigtas 67 konstatuojamojoje dalyje. Be to, pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį vienas ar keli tų atitinkamų žalos veiksnių nėra būtinai lemiami. Tai, kad kai kurie veiksniai nesikeitė, negali pakeisti išvadų dėl žalos.

               (108)

               Dėl šių priežasčių daroma išvada, kad Sąjungos pramonei vis dar daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

         5.   Priežastinis ryšys

               (109)

               Atsižvelgdama į minėtas išvadas dėl materialinės žalos, Komisija nagrinėjo, ar Sąjungos pramonei importas dempingo kaina iš Kinijos padarė materialinės žalos. Komisija taip pat nagrinėjo, ar tuo pat metu Sąjungos pramonei žalos galėjo padaryti kiti žinomi veiksniai.

         5.1.   Importo dempingo kaina poveikis

               (110)

               Sąjungos pramonės padėtis tebėra netvirta, ji atsigavusi tik iš dalies, tad manoma, kad, nepaisant galiojančių priemonių, Kinijos importas dempingo kaina toliau darė jai materialinę žalą. Iš tiesų, net atsižvelgus į patikrintą bendrą 2,7 % dydžio bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų išlaidų po importo poveikį, 4 % dydžio konvencinę muito normą ir antidempingo muitus, sumokėtus per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, vidutinės Kinijos importo dempingo kainos vis dar buvo tokio dydžio, kad vidutinę Sąjungos pramonės pardavimo kainą teko priverstinai sumažinti 18,6 %. Be to, paskutiniaisiais metais šis importas toliau didėjo, o tai apskritai turėjo neigiamo poveikio rinkai, nes teko mažinti kainas ir Sąjungos pramonės rinkos dalį. Dėl nuolatinio spaudimo Sąjungos rinkai nebuvo galima visapusiškai pasinaudoti žaliavų sąnaudų mažėjimo privalumais.

               (111)

               Suinteresuotoji šalis tvirtino, kad tarp Kinijos kainų ir Sąjungos pramonės padėties nėra ryšio.

               (112)

               Tačiau ši analizė buvo pagrįsta 2011–2015 m. tendencijomis, kurios skiriasi nuo laikotarpio, nagrinėto atliekant dabartinį tyrimą, t. y. laikotarpio nuo 2012 m. iki PTL (iki 2015 m. rugsėjo mėn.). Todėl į šią analizę nebuvo galima atsižvelgti. Bet kuriuo atveju reikėtų pažymėti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos importo dempingo kainos apskritai mažėjo ir priverstinai mažino Sąjungos pramonės kainas. Tai, kad tam tikrais metais (PTL) Kinijos eksporto kainos didėjo ir Sąjungos pramonės padėtis neblogėjo, neleidžia abejoti šios pastabos pagrįstumu. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.

         5.2.   Kitų veiksnių poveikis

               (113)

               Remiantis tyrimo metu surinkta informacija, uždarosios gamybos santykinė dalis buvo nedidelė. Uždarajam naudojimui skiriama vos apie 15 % Sąjungos pramonės produkcijos. Apskritai, gaminant didesnį produkto kiekį pereinama prie masto ekonomijos, kuri yra naudinga susijusiam gamintojui. Tik nedaugelis Sąjungos pramonės bendrovių yra vertikaliai susietos, o uždaroji gamyba taikoma produktus toliau perdirbant į pridėtinės vertės produktus galutinės grandies pramonėje. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių gamybos problemų, susijusių su šiais galutinės grandies pramonei skirtais produktais. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad Sąjungos pramonės uždaroji gamyba neturėjo jokio neigiamo poveikio jos finansinei padėčiai.

               (114)

               Pagrindinės į Sąjungą eksportuojančios šalys yra Korėjos Respublika, Taivanas, Šveicarija, Baltarusija ir Turkija. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras nagrinėjamojo produkto importas iš trečiųjų šalių, įskaitant importą iš Kinijos, kuriam netaikomos priemonės, padidėjo 11 % (nuo 84 467 iki 93 973 tonų) ir sudarė 43,3 % Sąjungos suvartojimo. Per tą patį laikotarpį vidutinė vieneto importo kaina nuolatos mažėjo – nuo 2,19 iki 2,09 EUR už toną, t. y. sumažėjo 4 %. Be to, importo kainų mažėjimo tendencija nustatyta daugelyje kitų trečiųjų šalių, kurių eksportuotojai eksportuoja į Sąjungos rinką (Korėjos Respublikoje – – 7 %, Šveicarijoje – – 15 %, Baltarusijoje – – 13 %, Turkijoje – – 6 %). Tuo pačiu metu vieneto importo iš KLR, kuriam netaikomos priemonės, kainos sumažėjo tik 3 %.

                  12 lentelė

                  Importas iš trečiųjų šalių

                           Šalis

                           2012

                           2013

                           2014

                           PTL

                           Kinija (importas, kuriam netaikomos priemonės)

                           Apimtis (tonomis)

                           29 109

                           33 865

                           36 977

                           39 742

                              Indeksas

                              100

                              116

                              127

                              137

                           Rinkos dalis (%)

                           14,8

                           16,2

                           16,6

                           18,3

                           Vidutinė kaina (EUR/kg)

                           1,75

                           1,72

                           1,69

                           1,69

                              Indeksas

                              100

                              99

                              97

                              97

                           Korėjos Respublika

                           Apimtis (tonomis)

                           27 948

                           31 145

                           33 048

                           32 545

                              Indeksas

                              100

                              111

                              118

                              116

                           Rinkos dalis (%)

                           14,2

                           14,9

                           14,9

                           15,0

                           Vidutinė kaina (EUR/kg)

                           2,15

                           2,13

                           2,03

                           2,01

                              Indeksas

                              100

                              99

                              95

                              93

                           Taivanas

                           Apimtis (tonomis)

                           10 153

                           9 599

                           9 251

                           8 364

                              Indeksas

                              100

                              95

                              91

                              82

                           Rinkos dalis (%)

                           5,2

                           4,6

                           4,2

                           3,9

                           Vidutinė kaina (EUR/kg)

                           1,78

                           1,91

                           1,85

                           1,90

                              Indeksas

                              100

                              107

                              104

                              107

                           Šveicarija

                           Apimtis (tonomis)

                           5 610

                           5 263

                           4 895

                           5 190

                              Indeksas

                              100

                              94

                              87

                              93

                           Rinkos dalis (%)

                           2,9

                           2,5

                           2,2

                           2,4

                           Vidutinė kaina (EUR/kg)

                           4,30

                           4,09

                           4,01

                           3,66

                              Indeksas

                              100

                              95

                              93

                              85

                           Baltarusija

                           Apimtis (tonomis)

                           3 384

                           3 189

                           3 344

                           2 374

                              Indeksas

                              100

                              94

                              99

                              70

                           Rinkos dalis (%)

                           1,7

                           1,5

                           1,5

                           1,1

                           Vidutinė kaina (EUR/kg)

                           2,13

                           2,06

                           1,99

                           1,86

                              Indeksas

                              100

                              97

                              93

                              87

                           Turkija

                           Apimtis (tonomis)

                           1 443

                           1 545

                           1 455

                           1 594

                              Indeksas

                              100

                              107

                              101

                              110

                           Rinkos dalis (%)

                           0,7

                           0,7

                           0,7

                           0,7

                           Vidutinė kaina (EUR/kg)

                           2,95

                           2,66

                           2,65

                           2,77

                              Indeksas

                              100

                              90

                              90

                              94

                           Iš viso iš trečiųjų šalių, įskaitant importą iš Kinijos, kuriam netaikomos priemonės

                           Apimtis (tonomis)

                           84 467

                           91 330

                           94 222

                           93 973

                              Indeksas

                              100

                              108

                              112

                              111

                           Rinkos dalis (%)

                           43,0

                           43,7

                           42,4

                           43,3

                           Vidutinė kaina (EUR/kg)

                           2,19

                           2,15

                           2,10

                           2,09

                              Indeksas

                              100

                              98

                              96

                              96

                              Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

               (115)

               Kaip parodyta 12 lentelėje, importo iš kitų šalių rinkos dalis ir importo iš Kinijos, kuriam netaikomos priemonės, kainos sumažėjo ne taip ir daug, kad tai būtų galima laikyti peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastimi.

               (116)

               Komisija gavo pastabų, susijusių su dabartinės Sąjungos pramonės neigiamos padėties priežastimis, kaip antai žaliavų kainų raida, investicijų ir modernizavimo stygiumi, netinkamu valdymu ir vizijos stoka, pasenusiais gamybos metodais, didelių gamyklų trūkumu ir žema gaminamų produktų kokybe. Atlikus tyrimą nustatyta, kad su Sąjungos pramonės padėtimi tos priežastys nebuvo susijusios. Priešingai, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Sąjungos pramonė ir toliau efektyviai dirbo labai konkurencingoje rinkoje, optimizuodama esamo turto panaudojimą, pernelyg neinvestuodama į pajėgumų plėtrą ir modernizavimą ir taip sugebėdama didinti savo pelningumą po galutinių priemonių nustatymo 2010 m. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

               (117)

               Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad tariamos didelės Sąjungos pramonės investicijos turėjo įtakos Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautui ir pelnui, kad šis poveikis neturėjo būti priskirtas importui iš Kinijos ir kad šie veiksniai turėjo būti įtraukti į atskirą nepriskyrimo analizę.

               (118)

               Pirma, nepaisant investicijų PTL, Sąjungos pramonės pelnas ir grynųjų pinigų srautas pagerėjo, o tai rodo, kad tos investicijos buvo pagrįstos ir padarė teigiamą poveikį. Antra, pelnui poveikį gali daryti tik pro rata temporis nusidėvėjimas, susijęs su investicijomis ir su finansinėmis išlaidomis, kurias bendrovės patiria finansuodamos investicijas. Galiausiai, kadangi nusidėvėjimas priskiriamas prie atskaitomų sąnaudų, kurios nėra susijusios su pinigų išmokomis, nusidėvėjimas negali turėti tiesioginio poveikio Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautui, poveikį gali daryti tik finansinės sąnaudos.

               (119)

               Kai kurios šalys taip pat tvirtino, kad arba nagrinėjamuoju laikotarpiu nebuvo patirta žalos dėl importo iš Kinijos dempingo kaina, arba tą žalą lėmė importas iš kitų šalių. Kadangi buvo nustatyta, kad dėl Kinijos importo dempingo kainų toliau priverstinai mažėjo Sąjungos pramonės kainos ir jos buvo mažesnės nei importo iš kitų šalių kainos, šis tvirtinimas buvo atmestas.

               (120)

               Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad vadinamojoje nepriskyrimo analizėje Komisija turėjo geriau paaiškinti kitų priežastinio ryšio veiksnių įtaką.

               (121)

               Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad nepriskyrimo analizės tikslas – nustatyti, ar priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos dėl kito veiksnio galėjo nutrūkti taip, kad priežastinis ryšys taptų mažai tikėtinas ar net neįmanomas. Nė vienas iš veiksnių, į kuriuos buvo atsižvelgta, tokio poveikio neturėjo, todėl šis tvirtinimas atmetamas.

         5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

               (122)

               Nors kiti veiksniai taip pat galėtų prisidėti prie žalos, nebuvo nustatyta, jog jų pakaktų tam, kad nutrūktų priežastinis ryšys tarp importo dempingo kaina iš Kinijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos.

         E.   ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

               (123)

               Kaip nurodyta 50 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos eksportuotojai turėjo didelių nepanaudotų pajėgumų, palyginti su Europos rinkos dydžiu.

               (124)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos eksportas į Sąjungos rinką padidėjo net 29 %. Kaip minėta 54 konstatuojamojoje dalyje, Kinija nagrinėjamąjį produktą į Sąjungos rinką eksportavo paprastai didesnėmis kainomis nei į kitas pasaulio šalis. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad ši padėtis pasikeis bent trumpuoju laikotarpiu. Todėl Sąjungos rinka buvo labai patraukli Kinijos eksportuotojams, nes į ją buvo galima eksportuoti didelius kiekius ir nustatyti didesnes kainas nei kitose pasaulio šalyse.

               (125)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad 60 % Kinijos importo vykdyta dempingo kainomis ir kad buvo tikėtina, jog dempingas tęstųsi net jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Dėl Kinijos importo dempingo kainų ir toliau priverstinai mažėjo Sąjungos gamintojų kainos, ir šis mažėjimas buvo panašaus nemažo lygio kaip ir pradinio tyrimo metu. Konkrečiai nustatyta, kad dėl importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, kainos buvo priverstinai sumažintos 22,8 %, ir tai yra agresyvios kainodaros pavyzdys. Dėl to kainų nuosmukis gali dar labiau pagilėti, o šiek tiek atsigavusiai Sąjungos pramonei kyla grėsmė. Todėl kyla akivaizdi rizika, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ir toliau bus daroma materialinė žala Sąjungos pramonei.

               (126)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, panaikinus importui iš Kinijos taikomas priemones, labai tikėtina, jog Sąjungos pramonei daroma materialinė žala tęstųsi.

         F.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (127)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Kinijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus buvo įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

               (128)

               Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

               (129)

               Tuo remdamasi Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad toliau taikant galiojančias priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

         1.   Sąjungos pramonės interesai

               (130)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo ir ji patyrė materialinę žalą. Vis dėlto ji padidino pelningumą tiek, kad jo lygis tapo beveik subalansuotas (tačiau vis dar neigiamas), o pardavimo apimtis išliko beveik tokio paties lygio. Šį didesnį stabilumą rinkoje užtikrinantį poveikį tikslingiausia priskirti galiojančioms priemonėms. Jeigu priemonės būtų panaikintos, labai tikėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis pablogėtų dar daugiau.

               (131)

               Todėl padaryta išvada, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas Kinijai atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

         2.   Importuotojų (prekiautojų) interesai

               (132)

               Tyrimo inicijavimo metu 15 nesusijusių importuotojų užpildė atrankos formas, todėl buvo nuspręsta taikyti atrankos nuostatas. Buvo atrinkti trys importuotojai ir jų buvo paprašyta užpildyti klausimyną. Galiausiai, tik vienas importuotojas pateikė klausimyno atsakymus, ir tie atsakymai buvo patikrinti.

               (133)

               Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad bendrovė importavo tik iš vieno Kinijos gamintojo, kuriam buvo taikomos priemonės ir su kuriuo ji palaikė ilgalaikius verslo ryšius. Atlikus tyrimą nustatyta, kad galiojančių priemonių poveikis bendrovei nėra didelis. Tai patvirtina faktas, kad importuotojas nusprendė nekeisti tiekimo šaltinio, nors ir buvo nustatytos pradinės priemonės.

         3.   Naudotojų interesai

               (134)

               Tyrimo inicijavimo metu 25 naudotojai pranešė apie save ir pareiškė norą užpildyti klausimyną. Galiausiai klausimyno atsakymus pateikė tik keturi naudotojai. Buvo patikrinti ir jie, ir jų pateikti duomenys. Tačiau pastebėta, kad šio priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo metu naudotojų pramonės dalyvavimas buvo gerokai pasyvesnis nei pirmą kartą nustačius priemones. Atliekant pradinį tyrimą bendradarbiavo 33 naudotojai, o priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo metu – tik keturi. Daugumai naudotojų pavyko prisitaikyti prie priemonių nustatymo išvengiant neigiamo poveikio jų veiklai.

               (135)

               Komisija nustatė, kad vieno siuvimo siūlų pramonės srities naudotojo sąnaudoms ir pelningumui dabartinių priemonių poveikis buvo nedidelis. Kalbant apie kitus tris naudotojus, importuojančius labai atsparius tempimui poliesterių siūlus iš Kinijos ir vykdančius audimo pramonės veiklą (juostos, diržai, lynai ir kt.), buvo nustatyta, kad nors dabartinių priemonių poveikis jų sąnaudoms buvo nedidelis, poveikis pelningumas buvo akivaizdesnis, nes iš šių bendrovių veiklos gaunamo pelno marža yra labai maža. Vis dėlto paaiškėjo, kad muitų poveikis buvo ribotas, nes netrūko alternatyvių tiekėjų, kurių siūlomos kainos buvo konkurencingos.

               (136)

               Teikdami pastabas naudotojai aptarė problemas, su kuriomis jie susidūrė bendradarbiaudami su Sąjungos gamintojais, pavyzdžiui, pajėgumų trūkumą, tam tikrų charakteristikų stygių ir vėluojantį pristatymą. Naudotojai tvirtino, kad galiojančios priemonės (0–9,8 %) kartu su įprastine 4 % dydžio importo muito norma yra naudingos konkurentams, importuojantiems į ES rinką galutinės grandies produktus mažesnėmis kainomis, nes jiems nereikia mokėti muitų už žaliavą (nagrinėjamąjį produktą). Jų nuomone, dėl tokios padėties galutinės grandies operacijos toliau bus perkeliamos už ES ribų, o tai kels pavojų 4 000, kaip teigiama, šioje pramonėje dirbančių darbuotojų ateičiai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, atsižvelgiant į šiuos teiginius pagrindžiančius įrodymus ir tariamą riziką, negalima tvirtinti, jog tai yra pasikartojančios ir struktūrinės Sąjungos pramonės problemos.

               (137)

               Pirmiausia reikėtų priminti, kad atliekant šį tyrimą bendradarbiavo gana nedidelis naudotojų skaičius, palyginti su pradiniu tyrimu (tuo metu bendradarbiavo 33 naudotojai), todėl minėtos problemos greičiausiai būdingos ne visiems Sąjungos rinkoje veikiantiems naudotojams.

               (138)

               Kalbant apie konkrečius bendradarbiaujančių naudotojų skundus, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė tebeturi pakankamai nepanaudotų pajėgumų (per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo naudojama 84 % pajėgumų) ir gali pasiūlyti įvairiausių skirtingų charakteristikų produktų. Be to, be tų penkių ES gamintojų yra daug kitų tiekėjų iš kitų trečiųjų šalių, siūlančių konkurencingas kainas ir įvairiausių produktų, įskaitant Kinijos importą, kuriam netaikomi antidempingo muitai. Pakankamai mažas antidempingo muitas ir tai, kad priemonės netaikomos didelei daliai importo iš Kinijos, taip pat verčia abejoti tuo, kad galiojančios priemonės būtų veiksnys, nulemsiantis tariamą galutinės grandies pramonės perkėlimą. Galiausiai, įrodymai dėl vėluojančio pristatymo buvo nereikšmingi.

               (139)

               Kalbant apie Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad 84 % panaudotų pajėgumų yra kone visas pajėgumas, todėl nepanaudotų pajėgumų liko nepakankamai.

               (140)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad PTL vidutinės Sąjungos pramonės gamybos atliekos sudarė apie 6 % visos gamybos, t. y. tokiu būdu teoriškai didžiausi panaudoti pajėgumai buvo 94 %, o tai būtų tinkamesnis visų panaudotų pajėgumų įvertis nei 84 %, kaip buvo tvirtinama. Atsižvelgiant į bent 10 % likusių nepanaudotų pajėgumų, šis tvirtinimas buvo atmestas.

               (141)

               Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos gamintojai ir Kinijai nepriklausantys gamintojai negali patenkinti visos paklausos ir pavienių Europos naudotojų pramonės užsakymų didumo.

               (142)

               Reikėtų pažymėti, kad tolesnis priemonių taikymas nekeičia rinkoje vyraujančių dabartinių sąlygų. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių esminių naudotojų paklausos pokyčių, susijusių su užsakymų didumu ar charakteristikomis. Be to, savaime suprantama, kad Sąjungos pramonė pati negali patenkinti visos rinkos paklausos ir kad būtinas importas. Be to, daug svarbiau yra tai, kad antidempingo priemonėmis siekiama atkurti visoms suinteresuotosioms šalims vienodas sąžiningos prekybos sąlygas, pašalinant importo dempingo kaina iš Kinijos padarytą materialinę žalą. Todėl Sąjungos pramonė neprivalo patenkinti Sąjungos rinkos pasiūlos viena pati. Šiuo atveju importuojama iš daugelio įvairių šaltinių, be to, importuojami produktai, kuriems taikomos priemonės, nepaisant to, kad jos buvo nustatytos. Todėl dabartinės formos ir dydžio priemonių taikymas nekliudo naudotojams įsigyti Kinijos kilmės produktų. Šiomis aplinkybėmis buvo paisoma antidempingo reglamento nuostatų, todėl šis argumentas turėtų būti atmestas.

               (143)

               Taip pat buvo tvirtinama, kad Europos gamintojai nepasinaudojo nustačius antidempingo muitus atsiradusiomis galimybėmis padidinti gamybos pajėgumą ar modernizuoti įrangą, todėl nesugebėjo išlaikyti savo rinkos dalies augančioje rinkoje, nors net nesistengdami būti konkurencingais pateko į itin gerą padėtį.

               (144)

               Visų pirma reikėtų priminti, kad, kaip buvo paminėta pirmiau, antidempingo priemonėmis siekiama pašalinti žalingą dempingą ir nenustatoma jokių teisinių reikalavimų, kad Sąjungos pramonė restruktūrizuotųsi arba modernizuotųsi.

               (145)

               Bet kokiu atveju, kaip jau buvo minėta 138 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonė galėjo didinti pardavimo apimtį, nes turėjo pakankamai nepanaudotų pajėgumų. Be to, atsižvelgiant į teigiamą pelningumo raidą, akivaizdu, kad nuo dempingo apsaugotoje rinkoje Sąjungos pramonės gamybos metodai vis dar konkurencingi. Be to, Sąjungos pramonės padėties jokiais būdais negalima laikyti itin gera, nes atlikus tyrimą nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonei toliau buvo daroma materialinė žala – ji neteko dalies rinkos ir patyrė nuostolių. Būtent dėl netvirtos Sąjungos pramonės padėties, kurią bent iš dalies lėmė ankstesnis dempingas ir nuolatinis priverstinis kainų mažinimas, Sąjungos pramonei nepavyko pakankamai investuoti į pajėgumų plėtrą ir visapusiškesnį modernizavimą.

               (146)

               Kitas tvirtinimas susijęs su galutinės grandies pramonės perkėlimu dėl taikomų antidempingo muitų. Šis tvirtinimas buvo grindžiamas anksčiau pareikšta pastaba ir tuo, kad tas pats teiginys buvo pareikštas per klausymo posėdį.

               (147)

               Reikėtų pažymėti, kad atliekant tyrimą nustatyta, jog poveikis atrinktų naudotojų pelningumui buvo nedidelis, todėl negali būti laikomas lemiamu veiksniu, dėl kurio Sąjungos naudotojų pramonė turėtų būti perkelta į kitą vietą. Be to, kaip ir pirmiau, toliau taikomos tokio paties dydžio priemonės. Galiausiai, per klausymo posėdį pareikštose pastabose nenurodoma nė viena bendrovė, kuri būtų faktiškai persikėlusi.

               (148)

               Vienas importuotojas pareiškė turintis ekonominių sunkumų, susijusių su nagrinėjamojo produkto tiekėjų pasikeitimu ir bandymams atlikti būtinu ilgu laikotarpiu, ir susidūręs su rizika netekti klientų dėl to, kad neužtikrinama stabili produktų kokybė ir reguliarus pristatymas.

               (149)

               Šiuo atveju reikėtų pažymėti, kad praėjo beveik 6 metai nuo priemonių įsigaliojimo pradžios ir kad tai gali būti laikoma pakankamu laiko tarpsniu, per kurį importuotojas turi rasti kitų tiekėjų, net jeigu bandymai ir atima daug laiko.

         4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (150)

               Remiantis tuo, kas pirmiau išdėstyta, atlikus tyrimą daroma išvada, kad priemonių poveikis naudotojams ir importuotojams nėra reikšmingas, todėl nėra jokių akivaizdžių priežasčių nutraukti priemonių taikymą remiantis Sąjungos interesais.

         G.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (151)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Joms taip pat buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistos informacijos pateikti. Į pateiktą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

               (152)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems Kinijos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams Reglamentu (ES) Nr. 1105/2010 nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos toliau.

               (153)

               Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Šios specialios priemonės, taikomos toms KLR bendrovėms, kurioms nustatyta individuali muito norma, yra šios: valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje išdėstytus reikalavimus. Importuojant, be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems gamintojams nustatytas antidempingo muitas.

               (154)

               Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (20). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas neturi poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jau taikoma muito norma. Jeigu pavadinimo pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pakeistą pavadinimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               (155)

               Šis reglamentas atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams (išskyrus siuvimo siūlus), neskirtiems mažmeninei prekybai (įskaitant mažesnio nei 67 deciteksai ilginio tankio vienagijus siūlus), kurių KN kodas yra 5402 20 00, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytų ir toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra nurodytos toliau.

               Bendrovė

               Muitas (%)

               Papildomas TARIC kodas

               „Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co. Ltd“

               5,1

               A974

               „Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd.“

               0

               A976

               „Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co. Ltd“

               5,5

               A975

               Priede išvardytos bendrovės

               5,3

               A977

               „Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd“

               0

               A989

               „Oriental Industies (Suzhou) Ltd“

               9,8

               A990

               Visos kitos bendrovės

               9,8

               A999

         3.   Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytai bendrovei, taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išduodančio subjekto pareigūno, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų labai atsparių tempimui poliesterių siūlų (papildomas TARIC kodas), parduodamų eksportui į Europos Sąjungą, Kinijos Liaudies Respublikoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
   4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 24 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

      (2)  OL L 315, 2010 12 1, p. 1.

      (3)  OL C 77, 2015 3 5, p. 9.

      (4)  OL C 397, 2015 11 28, p. 10.

      (5)  Visa viešai skelbiama informacija, kuria remiamasi šiame reglamente, yra įtraukta į konsultacinės bendrovės „PCI Wood Mackenzie“ parengtas konkrečių sektorių ataskaitas („PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports“, 2008 ir 2013 m., žr. 42, 47 ir 52 konstatuojamąsias dalis, taip pat „PCI Fibres – Technical Fibres Report September 2014 and January 2015“, žr. 58 konstatuojamąją dalį).

      (6)  Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Pietų Korėjos Respublikai kartu su Kinija ir Taivanu tenka daugiau kaip 90 % viso LATPS importo apimties. Nepaisant ribotos importo apimties, buvo atsižvelgta ir į Indiją su Japonija dėl bendros jų gamybos apimties ir vidaus rinkos dydžio.

      (7)  Importas, įskaitant Kiniją, 2015 m. sudarė maždaug 71 % viso suvartojimo (šaltinis: JAV prekybos departamentas ir JAV tarptautinės prekybos komisija).

      (8)  Žr., pvz., OL L 343 2008 12 19, p. 143 punktą.

      (9)  Žr. Apeliacinio komiteto ataskaitą „Meksika. Galutinės antidempingo priemonės jautienai ir ryžiams. Skundas dėl ryžių“ (WT/DS295/AB/R), priimtą 2005 m. gruodžio 20 d., 300–307 punktai.

      (10)  Žr. prašymo dėl peržiūros p. 19 ir ataskaitas „PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports“, 2008 ir 2013 m.

      (11)  „PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports“, 2008 m., p. 393–410, ir 2013 m., p. 379–408.

      (12)  Pareiškėjo skaičiavimu.

      (13)  Duomenys susiję su 2015 kalendoriniais metais, nes tikslių duomenų apie PTL nėra.

      (14)  Kinijos muitinės duomenų bazė.

      (15)  Įmanoma ES rinka apskaičiuota atsižvelgiant tik į Sąjungos suvartojimą, kuris vis dar galėtų absorbuoti Kinijos produktus. Iš tiesų, PTL iš maždaug 217 000 metrinių tonų dydžio apytikriai apskaičiuoto suvartojimo Sąjungoje Kinijos produktai sudarė net apie 98 000 metrinių tonų (iš kurių 39 741 metrinei tonai priemonės netaikomos, o 57 464 metrinėms tonoms taikomos). Todėl apskaičiuota, kad įmanomas Sąjungos suvartojimas buvo maždaug 119 000 metrinių tonų.

      (16)  „PCI Fibres – World Synthetic Fibres Supply/Demand Reports“, 2008 m., p. 393–410, ir 2013 m., p. 379–408.

      (17)  PCI Fibres – Technical Fibres Report, January 2015, p. 1.

      (18)  PCI Fibres – Technical Fibres Report, January 2014, p. 8.

      (19)  Žr. Apeliacinio komiteto ataskaitą „Meksika. Galutinės antidempingo priemonės jautienai ir ryžiams. Skundas dėl ryžių“ (WT/DS295/AB/R), priimtą 2005 m. gruodžio 20 d.

      (20)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

      PRIEDAS
      Neatrinkti bendradarbiaujantys Kinijos eksportuojantys gamintojai (papildomas TARIC kodas A977):

                  Bendrovės pavadinimas

                  Miestas

                  Heilongjiang Longdi Co. Ltd

                  Harbin

                  Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd

                  Wujiang

                  Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd

                  Jiaxing

                  Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd

                  Shanghai

                  Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd

                  Shaoxing

                  Sinopec Shanghai Petrochemical Co. Ltd

                  Shanghai

                  Wuxi Taiji Industry Co. Ltd

                  Wuxi

                  Zhejiang Kingsway High-Tech Fiber Co. Ltd

                  Haining City