title: 2019 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/123, kuriuo nustatomos išsamios oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijų vykdymo taisyklės ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 677/2011Tekstas svarbus EEE.

text:
31.1.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 28/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/123
         2019 m. sausio 24 d.
         kuriuo nustatomos išsamios oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijų vykdymo taisyklės ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 677/2011
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (oro erdvės reglamentas) (1), ypač į jo 6 straipsnio 4 ir 7 dalis,
         kadangi:

                     (1)

                     tinklo funkcijos turėtų būti visuotinės svarbos paslaugos, teikiamos Europos oro eismo valdymo tinklui (toliau – EOEVT, tinklas) arba vykdant su juo susijusią veiklą. Jos turėtų prisidėti prie darnaus oro transporto sistemos vystymosi užtikrinant reikiamą veiklos rezultatų lygį, veiksmų (įskaitant veiksmus, kuriais užtikrinamas ribotų išteklių optimalus naudojimas) sąveikumą, suderinamumą ir koordinavimą;

                     (2)

                     kuriant Europos maršrutų tinklą, valdant tinklo pajėgumą ir oro eismo srautus bei koordinuojant ribotus išteklius, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 551/2004, neturėtų būti pažeidžiamas valstybių narių oro erdvės suverenumas ir jų įsipareigojimai, susiję su viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos klausimais, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 549/2004 (2);

                     (3)

                     tinklas turėtų apimti visus fizinius ir funkcinius elementus, nuo kurių priklauso orlaivių eksploatavimo veiksmingumas, visų pirma – jų punktualumas ir skrydžių efektyvumas, kai jie eksploatuojami Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) EUR regiono oro erdvėje, kurioje už oro eismo paslaugų teikimą atsako valstybės narės;

                     (4)

                     Europos maršrutų tinklas turėtų būti sukurtas taip, kad visuose skrydžio etapuose būtų užtikrintas veiksmingesnis maršruto parinkimas vadovaujantis „nuo vartų iki vartų“ požiūriu ir pirmiausia atsižvelgiant į skrydžio efektyvumo ir aplinkosaugos aspektus;

                     (5)

                     siekiant užtikrinti nuolatinį bendrame Europos danguje vykdomos tinklo veiklos gerinimą ir prisidėti siekiant Europos mastu nustatytų veiklos rezultatų tikslų, būtina imtis operatyvinių veiksmų, kad būtų sukurtos efektyvios oro erdvės struktūros ir valdomas turimas pajėgumas. Tie operatyviniai veiksmai turėtų suteikti galimybę veiksmingai naudoti oro erdvę ir užtikrinti, kad oro erdvės naudotojai galėtų vykdyti skrydžius pageidaujamais maršrutais;

                     (6)

                     oro eismo srautų valdymo (angl. air traffic flow management – ATFM) funkcija yra neatsiejama tinklo funkcijų, kuriomis siekiama optimizuoti turimą oro erdvės naudojimo pajėgumą, dalis. Todėl ši funkcija turėtų būti patikslinta, deramai atsižvelgiant į Komisijos reglamentą (ES) Nr. 255/2010 (3);

                     (7)

                     Reglamente (EB) Nr. 551/2004 nustatyta, kad turėtų būti priimtos išsamios įgyvendinimo taisyklės, kuriomis būtų koordinuojami ir derinami procesai bei procedūros siekiant padidinti aviacijos dažnių valdymo efektyvumą. Be to, išsamiomis įgyvendinimo taisyklėmis turėtų būti nustatyta centrinė funkcija, kurios paskirtis būtų koordinuoti ankstyvą dažnių poreikių identifikavimą ir problemų sprendimą siekiant paremti tinklo kūrimą ir veikimą;

                     (8)

                     optimizuojant tinklo kūrimą ir veikimą, turėtų būti remiamasi ICAO maršrutų rengimo, oro eismo srautų valdymo, dažnių skyrimo ir radaro atsakiklių kodų valdymo veikla;

                     (9)

                     valstybės narės turėtų laikytis ICAO atžvilgiu prisiimtų savo įsipareigojimų dėl maršrutų rengimo, oro eismo srautų valdymo, dažnių skyrimo ir radaro atsakiklių kodų valdymo ir turėtų dar efektyviau vykdyti šiuos su tinklu susijusius įsipareigojimus. Tinklo valdytojas turėtų koordinuoti ir remti veiklą toje srityje;

                     (10)

                     oro eismo srautų valdymo (ATFM) funkcija turėtų būti įgyvendinama nepažeidžiant Tarybos reglamento (EEB) Nr. 95/93 (4). Oro uostai, kurie yra patekimo į tinklą ir išėjimo iš jo punktai, didžia dalimi lemia bendrus tinklo veiklos rezultatus. Todėl ta funkcija turėtų būti vykdoma kartu su oro uostų operatoriais, kurie veikia kaip žemės lygmens koordinatoriai, siekiant optimizuoti antžeminį pajėgumą. Dėl to padidėtų bendras tinklo pajėgumas. Be to, siekiant optimizuoti turimą tinklo, įskaitant oro uostus, pajėgumą, turėtų būti nustatytos procedūros, kuriomis būtų siekiama padidinti oro uosto laiko tarpsnių ir skrydžio planų suderinamumą;

                     (11)

                     radijo spektro skyrimas siejamas su Tarptautine telekomunikacijų sąjunga (ITU). Valstybės narės atsako už ITU informavimą apie savo civilinės aviacijos reikalavimus ir už paskesnį optimalų bendrajam oro eismui skirtų dažnių naudojimą. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 676/2002/EB (5) nustatyta tos srities politika ir teisinė sistema;

                     (12)

                     ICAO yra parengusi rekomendacijas, susijusias su radaro atsakiklių kodais, įskaitant S režimo užklausiklio kodus, ir radijo dažnių funkcijomis. Ji taip pat naudoja dažnių skyrimo bendrajam oro eismui registravimo ICAO Europos regione sistemą. Ją dabar padeda įgyvendinti Eurokontrolė, veikianti kaip tinklo valdytojas;

                     (13)

                     su orlaivio, skridusio reisu MH 17, numušimu Ukrainos oro erdvėje 2014 m. liepos 17 d. ir 2016 m. kovo 22 d. Briuselio oro uoste įvykdytu teroristiniu išpuoliu susiję įvykiai parodė, kad reikia steigti centrinę įstaigą, kuri galėtų vietos, regionų ir tinklo lygmenimis padėti koordinuoti poveikio mažinimo priemones, siekiant užtikrinti, kad į būsimas aviacijos sektoriui poveikį turinčias krizines situacijas būtų sureaguota laiku;

                     (14)

                     tinklo valdytojas turėtų veikti kaip nepriklausoma kompetentinga įstaiga, atliekanti Reglamente (EB) Nr. 551/2004 numatytoms tinklo funkcijoms veiksmingai vykdyti reikalingas užduotis ir turinti tam reikalingus išteklius. Prašymo vykdyti tinklo valdytojo funkcijas teikėjas turėtų pateikti priemonių ir išteklių, kuriuos jis numato parūpinti, kad įvykdytų tokiai įstaigai keliamus reikalavimus, įrodymų. Tinklo valdytojui turėtų atstovauti vienas iš įstaigos, paskirtos veikti kaip tinklo valdytojas, vadovų;

                     (15)

                     įvairių tinklo funkcijų koordinavimą būtų naudinga patikėti vienai įstaigai, kuri padėtų įgyvendinti vietos ir subregioninio lygmenų veiksmus siekiant parengti nuoseklius trumpalaikius ir ilgalaikius tinklo veiklos ir strateginius tikslus, atitinkančius veiklos rezultatų tikslus, ir padėti jų siekti. Tačiau tinklo funkcijas turėtų vykdyti veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys ir tinklo valdytojas, taip pat jos bus vykdomos valstybių narių ir funkcinių oro erdvės blokų lygmenimis, atsižvelgiant į šiame reglamente nustatytus įpareigojimus;

                     (16)

                     2017 m. Komisija peržiūrėjo tinklo funkcijų valdymą, finansines priemones, sąnaudų bazę ir ekonominį efektyvumą. Atlikus šią peržiūrą, be kita ko, nustatyta, kad tinklo valdytojui turėtų būti naudingas sustiprintas valdymas ir didesnė valdymo autonomija;

                     (17)

                     tinklo funkcijos turėtų būti vykdomos ekonomiškai efektyviai, visų pirma turėtų būti vengiama pastangų dubliavimo;

                     (18)

                     turėtų būti aiškiai nustatytos tinklo valdytojo pareigos ir užduotys, susijusios su tinklo funkcijų įgyvendinimu ir tinklo veiklos rezultatais. Jos turėtų apimti visas paslaugas, kurios turi būti centralizuotai teikiamos veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims, arba visą veiklą, kuri turi būti centralizuotai vykdoma veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių naudai, laikantis su tomis suinteresuotosiomis šalimis sutartų darbinių susitarimų ir veiklos procesų;

                     (19)

                     tinklo valdytojui pavestos užduotys, susijusios su infrastruktūros ir bendrųjų tinklo palaikymo paslaugų stebėsena, turėtų būti vykdomos visapusiškai atsižvelgiant į valstybių narių ir veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių nuomones.

                     (20)

                     tinklo valdytojas turėtų būti įtrauktas į planų ir operatyvinių veiksmų, susijusių su tinklo funkcijų vykdymu nacionaliniu ir subregioniniu lygmenimis, rengimą, jei šie planai ir veiksmai turi įtakos tinklo veiklos rezultatams;

                     (21)

                     siekiant užtikrinti tinkamą tinklo veikimą, tinklo veiklos plane turėtų būti nustatyti operatyviniai veiksmai ir vietos lygmens pamatinės vertės, kuriomis būtų atsižvelgiama į kintančias tinklo veikimo sąlygas ir siekiamus Sąjungos masto tikslinius veiklos rodiklius. Be to, tinklo valdytojas turėtų išsiaiškinti veiklos apribojimus ir trukdžius bei pasiūlyti atitinkamus veiksmus;

                     (22)

                     norint nuolat gerinti Sąjungos oro eismo srautus, numatyti oro eismo didėjimą ir kuo geriau išnaudoti turimą pajėgumą, kartu mažinant oro eismo srautų poveikį aplinkai, būtina taikyti patikimo valdymo principus. Todėl būtina sukurti bendrąją tinklo veiklos rezultatų gerinimo planavimo ir įgyvendinimo sistemą. Tuo tikslu turi būti parengti tinklo lygmens strateginis planas ir veiklos planas;

                     (23)

                     tinklo valdytojas ir veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys turėtų bendradarbiauti, siekdamos pagerinti oro eismo srautų valdymą ir prireikus imtis taisomųjų priemonių. Tinklo valdytojas visų pirma turėtų gebėti diegti ATFM priemones, kuriomis būtų siekiama kuo geriau išnaudoti turimą pajėgumą ir skatinti skrydžių valdymo sektorius kuo geriau užtikrinti tą pajėgumą;

                     (24)

                     vykdant tinklo funkcijas neturėtų būti pažeidžiamas Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnis, kuriuo siekiama apsaugoti esminius saugumo arba gynybos politikos interesus. Be to, vykdant tinklo funkcijas neturėtų būti kliudoma taikyti Reglamento (EB) Nr. 551/2004 7 straipsnyje nustatytos lanksčiojo oro erdvės naudojimo koncepcijos;

                     (25)

                     reikėtų koordinuoti tinklo funkcijas ir funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu organizuojamas operacijas;

                     (26)

                     norint pasiekti nustatytus tikslus, labai svarbu užtikrinti karinių operacijų veiksmingumą, civilinį ir karinį bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą. Šiuo reglamentu neturėtų būti reguliuojami sprendimai dėl karinių operacijų ir mokymo pagal tarnybinio oro eismo režimą turinio, taikymo srities ir vykdymo. Tačiau, siekiant saugumo ir abipusio efektyvumo, svarbu reguliuoti tas sritis, kuriose yra sąsajų tarp šių operacijų ir operacijų, kurioms taikomas šis reglamentas;

                     (27)

                     būtina nustatyti veiksmingą konsultavimosi su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis sistemą ir sudaryti išsamius darbinius susitarimus ir veiklos procesus, kuriais būtų užtikrinta, kad tinklo funkcijos būtų vykdomos laiku ir veiksmingai, ir tinklo valdytojui būtų padedama vykdyti savo užduotis;

                     (28)

                     nacionaliniu, funkcinių oro erdvės blokų ir tinklo lygmenimis turėtų vykti efektyvios suinteresuotųjų šalių konsultacijos;

                     (29)

                     siekiant užtikrinti tinkamą valdymą, susijusį su tinklo funkcijų vykdymu, turėtų būti įsteigta tinklo valdyba;

                     (30)

                     siekiant užtikrinti veiksmingą sprendimų priėmimą, tinklo valdybos narių skaičius turėtų būti nedidelis, į ją turėtų būti skiriami vykdomąsias ir vadovaujamąsias pareigas einantys asmenys, turintys išsamių žinių ir kompetencijos oro eismo valdymo srityje. Tie nariai turėtų užtikrinti proporcingą atstovavimą visų suinteresuotųjų šalių interesams. Asocijuotųjų šalių oro navigacijos paslaugų teikėjams, padedantiems tinklo valdytojui vykdyti savo veiklą, taip pat turėtų būti leidžiama per savo atstovus dalyvauti tinklo valdybos veikloje;

                     (31)

                     priimti sprendimus tinklo valdybai turėtų padėti iš veiklos vadovų sudaryta darbo grupė veiklos klausimais, kurios paskirtis – teikti tinklo valdybai atitinkamas įžvalgas ir patarimus dėl veiklos;

                     (32)

                     siekiant tinklo lygmeniu užtikrinti veiksmingą krizių valdymą ir padėti Europos aviacijos krizių koordinavimo padaliniui vykdyti savo užduotis, turėtų būti įsteigtas valstybinių ryšių punktų tinklas. Šie ryšių punktai turėtų palengvinti nacionalinių institucijų dalyvavimą ir krizės atveju užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su atitinkamomis valstybių narių lygmens struktūromis;

                     (33)

                     atsižvelgiant į valstybių narių oro erdvės suverenumą ir jų reikalavimus, susijusius su viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos klausimais, taip pat į jų įsipareigojimus, susijusius su tinklo funkcijomis, valstybės narės turėtų būtų informuojamos apie visas priemones, kurios daro didelį poveikį tinklo veikimui, ir su jomis turėtų būti konsultuojamasi dėl tokių priemonių. Siekdama užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į valstybių narių nuomones, Komisija turėtų kuo geriau išnaudoti esamų komitetų posėdžius;

                     (34)

                     tinklo valdytojo biudžetas turėtų būti toks, kad tinklo valdytojas galėtų įvykdyti veiklos rezultatų plane nustatytus konkrečius tikslus ir įgyvendinti savo darbo programą. Biudžetas turėtų būti atskirtinas nuo likusio įstaigos, paskirtos veikti kaip tinklo valdytojas, biudžeto, jei ta įstaiga atlieka kitą veiklą. Tinklo valdyba turėtų patvirtinti, kad tinklo valdytojo biudžetas atitinka tinklo valdytojo metinę darbo programą;

                     (35)

                     Komisija turėtų užtikrinti tinkamą tinklo valdytojo priežiūrą. Ši priežiūra turėtų būti vykdoma atsižvelgiant į Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros, kaip kompetentingos institucijos, vaidmenį išduodant pažymėjimą tinklo valdytojui ir vykdant jo priežiūrą;

                     (36)

                     siekiant sustiprinti bendro Europos dangaus europinį aspektą, trečiosios valstybės, kurios yra sudariusios su Sąjunga susitarimą, turėtų dalyvauti nustatant ir įgyvendinant tinklo funkcijas;

                     (37)

                     šiame reglamente deramai atsižvelgiama į patirtį, nuo 2011 m. įgytą vykdant tinklo funkcijas, ir nustatomos peržiūrėtos bendrosios tinklo funkcijų vykdymo taisyklės. Todėl Komisijos reglamentas (EB) Nr. 677/2011 (6) turėtų būti panaikintas;

                     (38)

                     šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro dangaus komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
         I SKYRIUS

            BENDROSIOS NUOSTATOS

            1 straipsnis
            Dalykas ir taikymo sritis

               1.   Šiuo reglamentu pagal Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnį nustatomos išsamios oro eismo valdymo funkcijų (tinklo funkcijų) vykdymo taisyklės. Juo taip pat nustatomos tinklo krizių valdymo taisyklės.

               2.   Tinklo funkcijos, kurioms taikomas šis reglamentas, yra šios:

                           a)

                           Europos maršrutų tinklo kūrimas (EMTK);

                           b)

                           oro eismo srautų valdymas (OESV), kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnio 7 dalyje ir Reglamente (ES) Nr. 255/2010;

                           c)

                           ribotų išteklių koordinavimas, susijęs su:

                                       i)

                                       bendrajam oro eismui naudojamais aviacijos dažnių juostų radijo dažniais;

                                       ii)

                                       radaro atsakiklių kodais.

               3.   Siekiant užtikrinti tinklo funkcijų įgyvendinimą, šis reglamentas taikomas valstybėms narėms, tinklo valdytojui, Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūrai (toliau – Agentūra), oro erdvės naudotojams, oro navigacijos paslaugų teikėjams, oro uostų operatoriams, oro uostų laiko tarpsnių koordinatoriams vietos, nacionaliniu arba funkcinių oro erdvės blokų lygmenimis.

               4.   Šis reglamentas taikomas ICAO EUR regiono oro erdvei, kurioje už oro eismo paslaugų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnio 11 dalyje, teikimą atsako valstybės narės. Šis reglamentas taip pat gali būti taikomas ICAO EUR, NAT, AFI ir MID regionų oro erdvei, kurioje už oro eismo paslaugų teikimą atsako trečiosios valstybės, nurodytos 24 straipsnio 1 dalyje.

            2 straipsnis
            Apibrėžtys
            Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnyje, Komisijos reglamento (ES) Nr. 255/2010 2 straipsnyje ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 2150/2005 (7) 2 straipsnyje.
            Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

                        1)

                        riboti ištekliai – veiksmingam oro eismo valdymui užtikrinti turimos priemonės, kurių kiekis yra ribotas ir kurias centralizuotai koordinuoja tinklo valdytojas, siekdamas užtikrinti Europos oro eismo valdymo tinklo (toliau – tinklas) veikimą;

                        2)

                        aviacijos dažnių juosta – konkreti dažnių juosta, įtraukta į Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio reglamento dažnių skyrimo lentelę, skirta bendrajam oro eismui;

                        3)

                        oro uosto operatorius – įstaiga, kuri, be kitos veiklos, turi užduotį pagal nacionalinius įstatymus ar kitus teisės aktus administruoti ir valdyti oro uosto įrangą ir koordinuoti bei kontroliuoti įvairių veiklos vykdytojų atitinkamame oro uoste ar oro uosto sistemoje vykdomą veiklą;

                        4)

                        oro uostų laiko tarpsnių koordinatorius – tinkamos kvalifikacijos fizinis arba juridinis asmuo, paskirtas pagal Reglamento (EEB) Nr. 95/93 4 straipsnio 1 dalį;

                        5)

                        veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys – civiliai ir kariškiai oro erdvės naudotojai, civiliai ir kariškiai oro navigacijos paslaugų teikėjai ir oro uostų operatoriai, vykdantys veiklą 1 straipsnio 4 dalyje nurodytoje oro erdvėje;

                        6)

                        tinklo valdytojas – įstaiga, kuriai patikėtos užduotys, būtinos Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnyje nurodytoms funkcijoms vykdyti;

                        7)

                        asocijuotosios šalys – trečiosios valstybės, kurios yra Eurokontrolės narės, išskyrus tas, kurios dalyvauja tinklo valdytojo veikloje pagal 24 straipsnio 1 dalį;

                        8)

                        veiklos rezultatų planas – reguliavimo sistema, kuria siekiama pagerinti oro navigacijos paslaugų teikimą ir tinklo funkcijų vykdymą bendrame Europos danguje, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnyje;

                        9)

                        bendras sprendimų priėmimas – 15–17 straipsniuose apibūdintas sprendimų priėmimo remiantis bendravimu ir konsultacijomis su valstybėmis narėmis, veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis ir prireikus su kitais dalyviais, procesas;

                        10)

                        veiklos rezultatų apžvalgos įstaiga – nepriklausoma ekspertų grupė oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų vykdymo veiklos rezultatų bendrame Europos danguje klausimais, įsteigta Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/2296 (8);

                        11)

                        tinklo valdyba – šiuo reglamentu įsteigta valdyba, pagal 18 straipsnį stebinti ir valdanti tinklo funkcijų vykdymą, įskaitant tinklo valdytojo užduočių vykdymą;

                        12)

                        operatyviniai veiksmai – vietos, nacionalinio, funkcinio oro erdvės bloko arba tinklo lygmens veiksmai, kuriuos suinteresuotosios šalys ir tinklo valdytojas, laikydamiesi bendro sprendimų priėmimo procedūros, nustato tinklo veiklos plane;

                        13)

                        tinklo krizė – padėtis, kai dėl neįprastų ir nenumatytų aplinkybių neįmanoma teikti reikiamo lygio oro navigacijos paslaugų ir dėl to prarandama didelė tinklo pajėgumo dalis arba susidaro didelė tinklo pajėgumo ir poreikio neatitiktis, arba labai sutrinka informacijos srautas vienoje arba keliose tinklo dalyse;

                        14)

                        civilinis ir karinis bendradarbiavimas – civilinių ir karinių institucijų ir 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų oro eismo valdymo elementų sąveika, būtina saugiam, efektyviam ir suderintam oro erdvės naudojimui užtikrinti;

                        15)

                        sąlyginis maršrutas – oro eismo paslaugų maršrutas, kurį naudoti planuojant skrydžius ir juo skristi galima tik tam tikromis sąlygomis;

                        16)

                        Europos atstovaujamosios įstaigos – bet kuris juridinis asmuo arba subjektas, Europos lygmeniu atstovaujantis vienos ar kelių kategorijų veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių interesams;

                        17)

                        valstybinis ryšių punktas – valstybėse narėse esantys asmenys, krizių valdymo tikslais palaikantys ryšius su atitinkamomis krizių valdymo įstaigomis ir organizacijomis bei Europos aviacijos krizių koordinavimo padaliniu;

                        18)

                        poveikis tinklui – su III priede nustatyta radijo dažnių funkcija susijusi padėtis, kai paskyrus radijo dažnį pabloginamas, sutrukdomas ar pertraukiamas vieno ar daugiau paskirtų tinklo radijo dažnių naudojimas, arba trukdoma optimaliai pagal šį reglamentą naudoti aviacijos dažnių juostas;

                        19)

                        oro erdvės suskirstymas – procesas, kuriuo užtikrinamas pažangių navigacijos pajėgumų ir metodų, geresnių maršrutų tinklų ir geresnio jų suskirstymo į sektorius būdų, optimalių oro erdvės struktūrų ir pajėgumą didinančių oro eismo valdymo procedūrų kūrimas ir įgyvendinimas;

                        20)

                        oro erdvės naudojimas – būdas, kuriuo oro erdvėje vykdoma veikla;

                        21)

                        laisvų maršrutų oro erdvė – tam tikra oro erdvė, kurioje oro erdvės naudotojai gali laisvai planuoti savo maršrutus nuo pakilimo iki nusileidimo punktų ir jiems nereikia dėl to kreiptis į oro eismo paslaugų maršrutų tinklą;

                        22)

                        skrydžių valdymo sektorius – nustatyta oro erdvės dalis, už kurios skrydžių valdymą bet kuriuo metu atsako dispečerių grupė;

                        23)

                        naudotojų prašomas maršrutas – orlaivių naudotojų prašomas maršrutas, kurį tuomet, kai skirstoma oro erdvė, jie yra nurodę kaip atitinkantį jų poreikius;

                        24)

                        sektorių konfigūracija – schema, pagal kurią oro erdvės sektoriai jungiami taip, kad būtų sudarytos geriausios sąlygos veiklos vykdymo reikalavimams įvykdyti ir oro erdvės prieinamumui optimizuoti;

                        25)

                        oro eismo paslaugų maršrutas – konkreti oro erdvės struktūros dalis, skirta nukreipti oro eismo srautams, būtiniems oro eismo paslaugoms teikti;

                        26)

                        dažnio paskyrimas – valstybės narės išduotas leidimas nustatytomis sąlygomis naudoti radijo dažnį arba radijo dažnių kanalą.

            3 straipsnis
            Tinklo elementai

               1.   Pagal šį reglamentą tinklas apima oro uostus, oro erdvės struktūras ir juos jungiančias sąsajas, taip pat EOEVT infrastruktūros ir veiklos pajėgumus, kuriuos, kaip visumą, naudoja civiliai ir kariškiai oro erdvės naudotojai.

               2.   Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys ir tinklo valdytojas atitinkamos atsakomybės ribose pagal tinklo strateginį planą ir tinklo veiklos planą, atitinkamai nurodytus 8 ir 9 straipsniuose, planuoja, projektuoja, naudoja ir stebi 1 dalyje nurodytus tinklo elementus, siekdami pagerinti tinklo efektyvumą, sąveikumą ir junglumą bei pasiekti veiklos rezultatų plane nustatytus vietos lygmens ir Sąjungos masto veiklos rezultatų tikslus.

         II SKYRIUS

            TINKLO FUNKCIJŲ ORGANIZAVIMAS IR VALDYMAS

            4 straipsnis
            Tinklo valdytojo skyrimas ir paskirtojo tinklo valdytojo pareigos

               1.   Tinklo valdytojas skiriamas Komisijos sprendimu, priimamu pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 2 dalį. Tame sprendime nustatomos skyrimo sąlygos, įskaitant tinklo valdytojo finansavimą.

               2.   Tinklo valdytojas skiriamas laikotarpiui, apimančiam ne mažiau kaip du Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 (9) 8 straipsnyje nustatytus veiklos rezultatų plano ataskaitinius laikotarpius.

               3.   Įstaiga tinklo valdytoju paskiriama tik tokiu atveju, jei įvykdo šias sąlygas:

                           a)

                           įrodo savo kompetenciją ir gebėjimą vykdyti 7 straipsnyje nustatytas užduotis;

                           b)

                           apibūdina pagrindinius tikslus, kuriuos numato pasiekti paskyrimo laikotarpiu, ir nurodo, kaip užtikrins veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims teikiamų savo paslaugų gerą kokybę;

                           c)

                           apibūdina metodą ir priemones, kuriuos ketina taikyti, ir nurodo, kaip ketina vykdyti tinklo valdytojo užduotis;

                           d)

                           jeigu įstaiga taip pat vykdo kitą, su tinklo funkcijų vykdymu nesusijusią, veiklą, ji įrodo, kad ta veikla bus vykdoma nepriklausomai nuo 7 straipsnyje nustatytų tinklo valdytojo užduočių.

               4.   Paskirtasis tinklo vykdytojas:

                           a)

                           iš Agentūros gauna pažymėjimą pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/373 (10);

                           b)

                           užtikrina veiklos ir techninę kompetenciją, būtiną norint nepriklausomai, nešališkai ir ekonomiškai efektyviai vykdyti 7 straipsnyje nustatytas užduotis;

                           c)

                           vykdo veiklą laikydamasis III ir V skyriuose išdėstytų valdymo ir konsultavimosi nuostatų;

                           d)

                           vengia interesų konflikto;

                           e)

                           vykdydamas savo užduotis, laikosi atitinkamų Sąjungos teisės aktų;

                           f)

                           saugiai tvarko neskelbtinus duomenis;

                           g)

                           yra atstovaujamas vadovo, kuris yra atsakingas ir atskaitingas už tinklo valdytojo užduočių vykdymą ir jo žmogiškųjų bei finansinių išteklių valdymą.

               5.   Komisija reguliariai stebi tinklo valdytojo veiklą ir vertina, ar tinklo valdytojas atitinka šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytas sąlygas ir kaip jis vykdo 7 straipsnyje nustatytas užduotis.

            5 straipsnis
            Vertinimas
            Komisija ne vėliau kaip po kiekvieno veiklos rezultatų plano ataskaitinio laikotarpio įvertina, ar tinklo funkcijos buvo vykdomos veiksmingai ir ar tinklo valdytojas veiksmingai vykdo jam pavestas užduotis, kaip nurodyta 4 straipsnio 4 dalyje.

            6 straipsnis
            Paskyrimo panaikinimo sąlygos

               1.   Komisija panaikina tinklo valdytojo paskyrimą šiomis tokį panaikinimą pateisinančiomis sąlygomis:

                           a)

                           neįvykdyti 4 straipsnyje ir Komisijos sprendime, kuriuo paskirtas tinklo valdytojas, nurodyti reikalavimai;

                           b)

                           iš esmės ir nuolat nepasiekiami tinklo valdytojui nustatyti veiklos rezultatų tikslai.

               2.   Tinklo valdytojas nustato ir įgyvendina tinkamas priemones, kad, panaikinus paskyrimą, iki to laiko, kol tinklo valdytoju bus paskirta kita įstaiga, būtų užtikrintas su tinklo funkcijų vykdymu susijusių paslaugų tęstinumas.

            7 straipsnis
            Tinklo valdytojo užduotys

               1.   Tinklo valdytojas padeda vykdyti tinklo funkcijas ir tuo tikslu:

                           a)

                           atsižvelgdamas į atitinkamą ICAO Europos oro navigacijos planą ir susijusius dokumentus bei laikydamasis veiklos rezultatų plano ir ATM pagrindinio plano, parengia ir nuolat atnaujina 8 straipsnyje nurodytą tinklo strateginį planą;

                           b)

                           tinklo strateginiam planui įgyvendinti parengia 9 straipsnyje nurodytą tinklo veiklos planą, apimantį ataskaitinio laikotarpio kalendorinius metus ir metinius, sezoninius, savaitinius bei dienos laikotarpius;

                           c)

                           kuria, organizuoja ir vykdo integruotą Europos maršrutų tinklo kūrimo funkciją, kaip nustatyta I priede;

                           d)

                           koordinuoja oro eismo srautų ir pajėgumo valdymą ir per centrinį ATFM padalinį koordinuoja ir vykdo ATFM priemones, nurodytas II priede;

                           e)

                           vykdo centrinę funkciją koordinuojant radijo dažnių skyrimą, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnio 4 dalies a ir b punktuose ir nustatyta III priede, įskaitant centrinio registro, kuriame registruojami visi radijo dažnių skyrimo duomenys, tvarkymą;

                           f)

                           koordinuoja radaro atsakiklių kodų skyrimo procesus, kaip nustatyta IV priede;

                           g)

                           organizuoja tinklo funkcijų valdymą ir vykdymą;

                           h)

                           pagal 19 ir 21 straipsnius koordinuoja ir remia tinklo krizių valdymą ir, pasikonsultavęs su Komisija, kreipiasi į EACCC;

                           i)

                           užtikrina veiklos, susijusios su tinklo funkcijomis, koordinavimą su ICAO regionais, išskyrus ICAO EUR regioną, ir valstybėmis, kurios nedalyvauja tinklo valdytojo veikloje;

                           j)

                           rengia, nuolat atnaujina ir vykdo tinklo valdytojo daugiametę darbo programą ir susijusį biudžetą;

                           k)

                           kuria ir įgyvendina perspėjimo arba pavojaus signalizavimo sistemą, pagal kurią Komisijai būtų teikiami skrydžio planų analizės duomenys, kuriais remdamasi ji galėtų stebėti, kaip laikomasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2111/2005 (11) oro vežėjams nustatytų draudimų vykdyti veiklą arba kitų saugos ir saugumo priemonių, arba vienų, ir kitų;

                           l)

                           ICAO prašymu padeda jai vykdyti užduotis, susijusias su tinklo funkcijų vykdymu ICAO EUR regione, atsižvelgdamas į sudarytus bendradarbiavimo susitarimus su ICAO.

               2.   Tinklo valdytojas taip pat prisideda prie nuolatinio tinklo veiklos bendrame Europos danguje ir bendrųjų tinklo veiklos rezultatų gerinimo, pirmiausia – veiklos rezultatų plano įgyvendinimo srityje. Visų pirma tinklo valdytojas:

                           a)

                           užtikrina, kad tinklo strateginis planas ir tinklo veiklos planas padėtų siekti Sąjungos masto tikslų ir susijusių vietos lygmens veiklos rezultatų tikslų, ir stebi planų įgyvendinimą;

                           b)

                           pagal veiklos rezultatų planą rengia tinklo veiklos rezultatų planą ir, kai jį patvirtina Komisija, jį įgyvendina;

                           c)

                           inicijuoja, remia ir koordinuoja veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą rengiant ir įgyvendinant operatyvinius veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti veiksmingą turimos oro erdvės ir pajėgumo naudojimą ir mažinti užlaikymą tinkle;

                           d)

                           tinklo veiklos plane nurodo visas iniciatyvas, kuriomis remiamas tarpvalstybinio koordinavimo vystymas ir tarpvalstybinių oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų teikimas, išskirdamas tas, nuo kurių itin priklauso tinklo veiklos rezultatų plano įgyvendinimas;

                           e)

                           bendradarbiaudamas su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis nustato tinklo lygmeniu kylančius veiklos saugumo pavojus ir įvertina susijusią tinklo saugos riziką, ir apie juos praneša Agentūrai;

                           f)

                           veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims ir atitinkamoms valstybių narių valdžios institucijoms bei Komisijai teikia informaciją apie eismo prognozes ir veiklos rezultatų analizę, susijusią su veiklos rezultatų plano įgyvendinimu;

                           g)

                           padeda veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims rengti ir įgyvendinti pereinamuosius planus, susijusius su pradedamais taikyti svarbiais oro erdvės arba OEV sistemos patobulinimais;

                           h)

                           bendro sprendimų priėmimo būdu rengia ATFM užlaikymo priskyrimo procedūras ir organizuoja koreguojamąjį procesą po veiklos vykdymo, įtraukdamas oro navigacijos paslaugų teikėjus, oro uostus ir nacionalines priežiūros institucijas, kad būtų išspręsti klausimai, susiję su ATFM užlaikymo vertinimu, klasifikavimu ir priskyrimu;

                           i)

                           padeda veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims įgyvendinti lanksčiojo oro erdvės naudojimo koncepciją pagal Reglamentą (EB) Nr. 2150/2005.

               3.   Kad galėtų vykdyti 1 ir 2 dalyse nurodytas užduotis, tinklo valdytojas:

                           a)

                           užtikrina, kad būtų prieinamos priemonės, procesai ir nuoseklūs duomenys, kurie tinklo lygmeniu padėtų vykdyti bendrą sprendimų priėmimo procesą, ir kad tais duomenimis būtų dalijamasi. Visų pirma turi būti prieinami skrydžio planų apdorojimo, Europos duomenų valdymo sistemų ir aeronautikos informacijos duomenys, kurie yra svarbūs tinklo funkcijų vykdymo požiūriu, suinteresuotosioms šalims taip pat suteikiant galimybę naudotis elektroniniu integruotu informacijos teikimo portalu, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 551/2004 3a straipsnyje;

                           b)

                           laikosi suderinto ir koordinuoto požiūrio į visą tinklo planavimą ir veikimą, įskaitant bendrųjų tinklo veiklos rezultatų stebėseną ir gerinimą, siekiant pagerinti tinklo efektyvumą, sąveikumą ir junglumą;

                           c)

                           pagal Sąjungos procedūras prisideda prie ICAO dokumentų, susijusių su tinklo funkcijomis, pakeitimų;

                           d)

                           padeda veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims vykdyti joms priskirtus įpareigojimus, susijusius su oro eismo valdymo arba oro navigacijos paslaugų (OEV/ONP) sistemų ir procedūrų diegimu pagal ATM pagrindinį planą, visų pirma – įgyvendinant bendrus projektus, parengtus pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013 (12);

                           e)

                           padeda Komisijai ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 9 straipsnyje nurodytam diegimo administratoriui pagal to reglamento 5 straipsnį rengti, tvirtinti ir įgyvendinti bendrus projektus;

                           f)

                           pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 9 straipsnio 7 dalies a punktą ir 12 straipsnio 2 dalį sudaro bendradarbiavimo susitarimus su diegimo administratoriumi;

                           g)

                           stebi su tinklo funkcijų vykdymu susijusios infrastruktūros veikimą, t. y.:

                                       i)

                                       aprėptį, kurią užtikrina antžeminės navigacijos sistemos, padedančios įgyvendinti ir naudoti navigacijos taikomąsias priemones;

                                       ii)

                                       aprėptį, kurią užtikrina kosminės navigacijos sistemos, padedančios įgyvendinti ir naudoti navigacijos taikomąsias priemones, remiantis informacija, kurią:

                                                   a)

                                                   GALILEO informacijos centras (GRC) teikia pagrindiniams pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų (GNSS) junginiams;

                                                   b)

                                                   Europos geostacionarinės navigacinės tinklo sistemos (EGNOS) paslaugų teikėjas teikia EGNOS sistemai;

                                       iii)

                                       apžvalgos sistemų užklausiklius ir avioniką;

                                       iv)

                                       ryšį per duomenų perdavimo ryšio liniją;

                                       v)

                                       susidūrimų ore vengimo sistemas (ACAS);

                                       vi)

                                       skraidymo aparatų aukščiamačių veikimą;

                           h)

                           rengia, organizuoja ir teikia bendrąsias tinklo palaikymo paslaugas, susijusias su tinklo funkcijomis, kurių reikalauja veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys ir kurios, siekiant užtikrinti reikiamus tinklo veiklos rezultatus ir ekonominį efektyvumą, teikiamos centralizuotai, t. y.:

                                       i)

                                       OEV pranešimų centro paslaugas;

                                       ii)

                                       tinklo adresų valdymo paslaugą;

                           i)

                           teikia pagalbą subjektams, kuriems patikėtas civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimas arba įvykių analizė, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 996/2010 (13), kai tie subjektai prašo suteikti tokią pagalbą;

                           j)

                           pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 13 straipsnį keičiasi veiklos duomenimis su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis;

                           k)

                           renka, konsoliduoja ir analizuoja visus I–VI prieduose nurodytus duomenis ir pagal pareikalavimą juos teikia Komisijai, Agentūrai ir veiklos rezultatų apžvalgos įstaigai.

               4.   Tinklo valdytojas vykdo Komisijos, valstybių narių arba Agentūros ad hoc prašymus pateikti informaciją, suteikti konsultaciją, atlikti analizę arba kitas panašias papildomas užduotis, susijusias su įvairiomis funkcijomis.

            8 straipsnis
            Tinklo strateginis planas

               1.   Tinklo valdytojas, vadovaudamasis ATM pagrindiniu planu, bendro sprendimų priėmimo būdu rengia ir nuolat atnaujina tinklo strateginį planą. Tinklo strateginiame plane nurodoma, kaip numatoma ilgalaikėje perspektyvoje vystyti tinklą, planas turi būti suderintas su veiklos rezultatų plano ataskaitiniais laikotarpiais ir apimti tinklo valdytojo paskyrimo laikotarpį.

               2.   Tinklo strateginis planas rengiamas naudojant V priede nustatytą šabloną. Tinklo strateginį planą patvirtina tinklo valdyba ir, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, Komisija.

               3.   Tinklo strateginio plano tikslas – pasiekti veiklos rezultatų plane numatytus tinklo funkcijų veiklos rezultatų tikslus.

               4.   Tinklo strateginis planas atnaujinamas likus ne mažiau kaip 12 mėnesių iki kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pradžios.

            9 straipsnis
            Tinklo veiklos planas

               1.   Tinklo valdytojas, bendradarbiaudamas su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis, parengia išsamų tinklo veiklos planą, pagal kurį bendro sprendimų priėmimo būdu trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiais veiklos lygmeniu bus įgyvendinamas tinklo strateginis planas.

               2.   Tinklo veiklos planas apima ataskaitinio laikotarpio ir metinių laikotarpių kalendorinius metus, taip pat tais metais numatytus operatyvinius veiksmus.

               3.   Tinklo veiklos plane pateikiama VI priede nustatyta informacija. Tinklo veiklos planą patvirtina tinklo valdyba.

               4.   Tinklo veiklos plane visų pirma nustatomi:

                           a)

                           tinklo veiklos rezultatų reikalavimai ir ATFM užlaikymo vietos lygmens pamatinės vertės, padedantys siekti Sąjungos masto veiklos rezultatų tikslų;

                           b)

                           operatyviniai veiksmai, padedantys siekti Sąjungos masto veiklos rezultatų tikslų ir vietos lygmens veiklos rezultatų tikslų, nustatytų veiklos rezultatų plane, apimančiame ataskaitinio laikotarpio kalendorinius metus ir metinius, sezoninius, savaitinius bei dienos laikotarpius, atsižvelgiant į naujausią eismo prognozę ir jos raidą.

               5.   Tinklo veiklos planas apima operatyvinius veiksmus, susijusius su visomis tinklo funkcijomis ir kariniais reikalavimais, jei valstybės narės pateikia tokius reikalavimus. Šie operatyviniai veiksmai nustatomi bendro sprendimų priėmimo būdu, jų nuoseklumą įvertina tinklo valdytojas.

               6.   Jeigu tinklo valdytojas nustato, kad yra veiklos apribojimų ir trukdžių, neleidžiančių pasiekti Sąjungos masto arba vietos lygmens veiklos rezultatų tikslų, jis pasiūlo papildomus operatyvinius veiksmus. Tokie veiksmai nustatomi bendro sprendimų priėmimo būdu.

               7.   Oro navigacijos paslaugų teikėjai ir oro uostų operatoriai užtikrina, kad jų planai būtų suderinti su tinklo veiklos planu, ir įgyvendina 4 dalies b punkte nurodytus operatyvinius veiksmus.

               8.   Tinklo valdytojas pagal poreikį, bet ne rečiau kaip kas šešis mėnesius, atnaujina tinklo veiklos planą.

            10 straipsnis
            Taisomosios priemonės

               1.   Jeigu bendro sprendimų priėmimo būdu sutarti veiklos rezultatų lygiai nepasiekiami arba jeigu nebuvo įgyvendinti 9 straipsnio 4 dalies b punkte nurodyti operatyviniai veiksmai, tinklo valdytojas, vykdydamas jam pavestas užduotis, nedarydamas poveikio valstybių narių įsipareigojimams, pasiūlo taisomąsias priemones, kurių turėtų imtis veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys. Tuo tikslu jis iš pradžių pasikonsultuoja su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms nustatomos tos priemonės, paskui 18 straipsnio 2 dalyje nurodytai darbo grupei veiklos klausimais pateikia pasiūlymą dėl taisomųjų priemonių, kad ši jas aptartų, ir galiausiai gauna tinklo valdybos patvirtinimą dėl siūlomų taisomųjų priemonių. Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys, kurioms nustatomos tos priemonės, jas įgyvendina arba informuoja tinklo valdybą apie jų neįgyvendinimo priežastis.

               2.   Tinklo valdytojas informuoja valstybes nares ir už veiklą vykdančios suinteresuotosios šalies, kuriai nustatomos taisomosios priemonės, priežiūrą atsakingą nacionalinę priežiūros instituciją apie priemonės turinį ir visus aspektus, susijusius su veiklos rezultatų pasikeitimais.

               3.   Valstybės narės nepagrįstai nedelsdamos informuoja Komisiją ir tinklo valdytoją apie atvejus, kai dėl jų įsipareigojimų taisomosios priemonės negali būti įgyvendintos arba kai jų įgyvendinimas prieštarauja veiklos rezultatų planams.

               4.   Tinklo valdytojas sukuria ir nuolat atnaujina operatyvinių veiksmų ir taisomųjų priemonių, kurių veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys neįgyvendino, registrą, kuriame, be kita ko, nurodomos priežastys, dėl kurių tie veiksmai ir priemonės negali būti įgyvendinti, ir apie jį informuoja Komisiją.

            11 straipsnis
            Santykiai su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis

               1.   Kad galėtų stebėti ir gerinti bendrus tinklo veiklos rezultatus, tinklo valdytojas pagal 17 straipsnį sudaro tinkamus darbinius susitarimus su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis.

               2.   Tinklo valdytojas ir veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys tarpusavyje derina priemonių ir sistemų, reikalingų tinklo funkcijoms vykdyti, kūrimą ir diegimą, siekiant įvykdyti 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus.

               3.   Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys užtikrina, kad vietos arba funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu įgyvendinami operatyviniai veiksmai būtų suderinami su bendro sprendimų priėmimo būdu nustatytais veiksmais.

               4.   Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys, laikydamosi bendro sprendimų priėmimo būdu nustatytų laikotarpių ir reikalavimų, tinklo valdytojui pateikia I–VI prieduose išvardytus atitinkamus duomenis.

            12 straipsnis
            Santykiai su valstybėmis narėmis

               1.   Vykdydamas savo užduotis, tinklo valdytojas deramai atsižvelgia į valstybių narių įsipareigojimus, susijusius su jų oro erdvės suverenumu ir viešosios tvarkos, visuomenės saugumo bei gynybos klausimais.

               2.   Valstybės narės lieka atsakingos už jų atsakomybės sričiai priklausančios oro erdvės struktūrų išsamų parengimą, patvirtinimą ir nustatymą.

               3.   Tais atvejais, kai valstybių narių institucijos sprendžia su tinklo funkcijomis, visų pirma – su 1 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų ribotų išteklių koordinavimu, susijusius veiklos klausimus, tinklo valdytojas su jomis konsultuojasi dalyvaudamas bendro sprendimų priėmimo procese, o valstybių narių institucijos nacionaliniu lygmeniu siekia per šį procesą nustatytų rezultatų.

            13 straipsnis
            Santykiai su funkciniais oro erdvės blokais

               1.   Tinklo valdytojas glaudžiai bendradarbiauja ir derina veiksmus su oro navigacijos paslaugų teikėjais funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu, visų pirma – strateginio planavimo ir taktinio kasdienių srautų ir pajėgumo valdymo srityse.

               2.   Tinklo valdytojas, glaudžiai bendradarbiaudamas su oro navigacijos paslaugų teikėjais funkcinių oro erdvės blokų lygmeniu, nustato suderintus procesus, procedūras ir sąsajas, padedančias užtikrinti funkcinių oro erdvės blokų operatyvaus sujungimo galimybę.

               3.   Funkciniame oro erdvės bloke bendradarbiaujančios valstybės narės deda pastangas, kad būtų formuojamas bendras požiūris su tinklo funkcijomis susijusiais strateginiais klausimais, nurodytais 21 straipsnio 2 dalyje.

               4.   Funkciniame oro erdvės bloke bendradarbiaujantys oro navigacijos paslaugų teikėjai deda pastangas, kad būtų formuojamas bendras požiūris, padedantis priimti bendrus sprendimus.

            14 straipsnis
            Civilinis ir karinis bendradarbiavimas

               1.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės karinės institucijos tinkamai dalyvautų visoje veikloje, susijusioje su tinklo funkcijų įgyvendinimu.

               2.   Valstybės narės užtikrina, kad karinių oro navigacijos paslaugų teikėjai ir kariškiai oro erdvės naudotojai būtų tinkamai atstovaujami konsultacijų procesuose ir tinklo valdytojo sudarytuose darbiniuose susitarimuose.

               3.   Tinklo valdytojas užtikrina, kad būtų sudaryti tinkami susitarimai, kuriuose būtų numatytas ir remiamas jo veiksmų koordinavimas su nacionalinėmis karinėmis institucijomis ir kitomis susijusiomis karinėmis įstaigomis, įskaitant Europos gynybos agentūrą (EGA). Tas koordinavimas turi apimti visus aspektus, susijusius su tinklo funkcijų, turinčių įtakos karinei veiklai, vykdymu.

               4.   EMTK ir ATFM funkcijos vykdomos nedarant poveikio oro erdvės rezervavimo arba apribojimo procesams, kurie atliekami tam, kad valstybės narės galėtų išskirtinėmis teisėmis arba specialioms reikmėms naudoti oro erdvę. Tinklo valdytojas remia ir koordinuoja sąlyginių maršrutų prieinamumą tose oro erdvės dalyse ir padeda atsižvelgti į karinius reikalavimus ir atsakomuosius krizių valdymo veiksmus.

         III SKYRIUS

            TINKLO FUNKCIJŲ VALDYMAS

            15 straipsnis
            Bendras sprendimų priėmimas

               1.   Valstybės narės ir veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys, padedamos tinklo valdytojo, tinklo funkcijas vykdo bendro sprendimų priėmimo būdu, apimančiu:

                           a)

                           16 straipsnyje numatytą konsultacijų procesą;

                           b)

                           17 straipsnyje numatytus išsamius darbinius susitarimus ir veiklos procesus.

               2.   Tinklo valdytojas padeda tinklo valdybai priimti priemones, susijusias su 18 straipsnyje nustatytu tinklo funkcijų valdymu.

               3.   Vienai arba kelioms veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims užginčijus tinklo valdytojo veiksmus, tinklo valdytojas tą klausimą perduoda spręsti tinklo valdybai.

            16 straipsnis
            Konsultacijų procesas

               1.   Tinklo valdytojas nustato procedūrą, kuria užtikrinamas tinkamas ir reguliarus konsultavimasis su 1 straipsnio 3 dalyje nurodytomis suinteresuotosiomis šalimis.

               2.   Konsultuojamasi dėl 17 straipsnyje nustatytų išsamių darbinių susitarimų ir veiklos procesų, tinklo strateginio plano, tinklo veiklos plano ir tinklo veiklos rezultatų plano, taip pat dėl planų įgyvendinimo pažangos, Komisijai teikiamų ataskaitų ir su veikla susijusiais klausimais.

               3.   Tinklo valdytojas derina konsultacijų procesą prie atskirų tinklo funkcijų poreikių. Siekiant užtikrinti galimybę spręsti su reguliavimu susijusius klausimus, prireikus dalyvauja valstybių narių institucijos.

               4.   Jeigu veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys pareiškia, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į jų nuomonę kokiu nors konkrečiu klausimu, tas klausimas iš pradžių perduodamas toliau svarstyti tinklo valdytojui. Nepavykus išspręsti klausimo tokiu būdu, jis perduodamas spręsti tinklo valdybai.

            17 straipsnis
            Darbiniai susitarimai ir veiklos procesai

               1.   Tinklo valdytojas prireikus sudaro išsamius darbinius susitarimus su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis, valstybėmis narėmis, 24 straipsnio 1 dalyje nurodytomis trečiosiomis valstybėmis ir atitinkamai asocijuotosiomis šalimis, taip pat parengia veiklos procesus, kurie apima su tinklo funkcijų vykdymu susijusius planavimo ir veiklos aspektus, visų pirma atsižvelgdamas į konkrečius atskirų tinklo funkcijų ypatumus ir reikalavimus, kaip nurodyta I–IV prieduose.

               2.   Tinklo valdytojas užtikrina, kad išsamiuose darbiniuose susitarimuose ir veiklos procesuose būtų taisyklės dėl 1 straipsnio 3 dalyje nurodytų suinteresuotųjų šalių informavimo apie bendro sprendimų priėmimo būdu joms nustatytas taisomąsias priemones.

               3.   Minėtieji išsamūs darbiniai susitarimai ir veiklos procesai turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 549/2004 4 straipsnio 2 dalies reikalavimus dėl paslaugų teikimo atskyrimo nuo reguliavimo klausimų.

            18 straipsnis
            Tinklo valdyba

               1.   Tinklo valdyba turi:

                           a)

                           tvirtinti tinklo strateginio plano projektą;

                           b)

                           tvirtinti tinklo veiklos planus;

                           c)

                           tvirtinti 10 straipsnyje nurodytus pasiūlymus dėl taisomųjų priemonių;

                           d)

                           tvirtinti konsultacijų procesų, taip pat išsamių darbinių susitarimų ir veiklos procesų, susijusių su 15 ir 17 straipsniuose nurodytomis tinklo funkcijomis, ir 7 straipsnio 2 dalies h punkte nurodyto koreguojamojo proceso po veiklos vykdymo specifikacijas;

                           e)

                           tvirtinti 19 straipsnio 5 dalyje numatytas Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinio darbo tvarkos taisykles ir darbo programą;

                           f)

                           stebėti pažangą, padarytą įgyvendinant tinklo strateginį planą, tinklo veiklos planą ir 7 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytą tinklo veiklos rezultatų planą, ir nagrinėti galimus nukrypimus nuo pradinių planų;

                           g)

                           stebi konsultacijų su veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis procesą;

                           h)

                           stebėti veiklą, susijusią su tinklo funkcijų valdymu, ir tinklo valdytojo užduočių vykdymo rezultatus, įskaitant paslaugų, kurias jis teikia veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims, kokybę;

                           i)

                           stebėti tinklo valdytojo veiklą, susijusią su tinklo krizėmis;

                           j)

                           tvirtinti 22 straipsnio 3 dalyje nurodytą metinę ataskaitą;

                           k)

                           nagrinėti 15 straipsnio 3 dalyje ir 16 straipsnio 4 dalyje nurodytus klausimus, kurie nėra išsprendžiami atskiros tinklo funkcijos lygmeniu;

                           l)

                           tvirtinti tinklo valdytojo metinį biudžetą;

                           m)

                           tvirtinti valdybos darbo tvarkos taisykles;

                           n)

                           tvirtinti 7 straipsnio 1 dalies j punkte nurodytą darbo programą ir stebėti jos įgyvendinimą;

                           o)

                           tvirtinti 7 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytą tinklo veiklos rezultatų planą;

                           p)

                           teikti nuomonę dėl galimų papildomų funkcijų, kurios galėtų būti pavestos tinklo valdytojui, taikant Reglamento (EB) Nr. 551/2004 6 straipsnio 3 dalį arba 4 dalies c punktą;

                           q)

                           teikti rekomendacijas dėl 7 straipsnio 3 dalies g punkte nurodytos infrastruktūros veikimo stebėsenos, įskaitant atitinkamą sąnaudų ir naudos analizę;

                           r)

                           teikti nuomonę dėl 7 straipsnio 3 dalies h punkte nurodytų bendrųjų tinklo palaikymo paslaugų kūrimo ir teikimo, įskaitant atitinkamą sąnaudų ir naudos analizę;

                           s)

                           tvirtinti 7 straipsnio 1 dalies l punkte, 7 straipsnio 3 dalies f punkte ir 24 straipsnyje nurodytus bendradarbiavimo susitarimus;

                           t)

                           teikti nuomonę dėl 4 straipsnio 4 dalies g punkte nurodyto tinklo valdytojo vadovo skyrimo.

               2.   Tinklo valdyba steigia darbo grupes, kurios padėtų jai dirbti, visų pirma – darbo grupę veiklos klausimais, sudaromą iš veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių vykdomųjų direktorių.

               3.   Į tinklo valdybą įeina tokie balsavimo teisę turintys nariai:

                           a)

                           po vieną oro navigacijos paslaugų teikėjų atstovą iš kiekvieno sudaryto ar sudaromo funkcinio oro erdvės bloko; visi oro navigacijos paslaugų teikėjai iš viso turi keturis balsus;

                           b)

                           keturi civilių oro erdvės naudotojų komerciniais ir nekomerciniais tikslais atstovai;

                           c)

                           du oro uosto operatorių atstovai;

                           d)

                           du karinių oro navigacijos paslaugų teikėjų ir kariškių oro erdvės naudotojų atstovai.

               4.   Į tinklo valdybą įeina tokie balsavimo teisės neturintys nariai:

                           a)

                           tinklo valdybos pirmininkas;

                           b)

                           vienas Komisijos atstovas;

                           c)

                           4 straipsnio 4 dalies g punkte nurodytas tinklo valdytojo vadovas;

                           d)

                           2 dalyje nurodytos darbo grupės veiklos klausimais pirmininkas;

                           e)

                           du asocijuotųjų šalių oro navigacijos paslaugų teikėjų, padedančių tinklo valdytojui vykdyti savo veiklą, atstovai;

                           f)

                           vienas Eurokontrolės atstovas.

               5.   Kiekvienas tinklo valdybos narys turi pakaitinį narį.

               6.   Komisija skiria tinklo valdybos pirmininką atsižvelgdama į jo techninę kompetenciją bei praktinę patirtį ir remdamasi balsavimo teisę turinčių tinklo valdybos narių siūlymu. Ji taip pat paskiria du pirmininko pavaduotojus, atrinktus iš balsavimo teisę turinčių narių.

               7.   3 dalies a punkte nurodytus balsavimo teisę turinčius narius ir jų pakaitinius narius Komisija skiria remdamasi organizacijų, kurioms jie priklauso, siūlymu. 3 dalies b ir c punktuose nurodytus balsavimo teisę turinčius narius ir jų pakaitinius narius Komisija skiria remdamasi atitinkamų Europos atstovaujamųjų organizacijų, kurioms jie priklauso, siūlymu. 3 dalies d punkte nurodytą balsavimo teisę turintį narį ir jo pakaitinį narį Komisija skiria remdamasi EGA siūlymu. 4 dalies e punkte nurodytus balsavimo teisės neturinčius narius Komisija, remdamasi Eurokontrolės siūlymu, skiria rotacijos principu, kad paeiliui galėtų būti skiriamas kiekvienos asocijuotosios šalies atstovas, ir atsižvelgdama į veiklos poreikius skyrimo metu.

               8.   Komisija patarėjais gali skirti stebėtojus ir nepriklausomus ekspertus, kurie veikia savarankiškai ir atstovauja įvairioms disciplinoms, apimančioms tinklo funkcijas.

               9.   4 dalies a ir b punktuose nurodyti nariai turi teisę atmesti pasiūlymus, kurie daro poveikį:

                           a)

                           tinklo valdybos veiklos suderinamumui su šio reglamento tikslais ir uždaviniais;

                           b)

                           tinklo funkcijų vykdymo nešališkumui ir teisingumui.

               10.   1 dalies a–e, j, l–o ir s punktuose nurodytus sprendimus tinklo valdyba priima balsavimo teisę turinčių narių paprasta balsų dauguma.

               11.   Tinklo valdybos posėdžius šaukia jos pirmininkas. Valdyba į eilinius posėdžius renkasi bent tris kartus per metus. Be to, ji renkasi į posėdį paprašius pirmininkui arba Komisijai. Tinklo valdytojas teikia tinklo valdybos ir jos pirmininko sekretoriato paslaugas.

               12.   Tinklo valdytojas skiria lėšas, reikalingas tinklo valdybai ir jos darbo grupėms įsteigti ir veikti.

         IV SKYRIUS

            TINKLO KRIZIŲ VALDYMAS

            19 straipsnis
            Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinys

               1.   Valdyti tinklo krizes padeda įsteigtas Europos aviacijos krizių koordinavimo padalinys (EACCC). EACCC savo veikla padeda koordinuoti reagavimo į tinklo krizes veiksmus.

               2.   EACCC nuolatiniais nariais skiriama po vieną atstovą iš:

                           a)

                           valstybės narės, šiais tikslais įgaliotos visų valstybių narių;

                           b)

                           Komisijos;

                           c)

                           Agentūros;

                           d)

                           Eurokontrolės;

                           e)

                           tinklo valdytojo;

                           f)

                           karinių struktūrų;

                           g)

                           oro navigacijos paslaugų teikėjų;

                           h)

                           oro uostų operatorių;

                           i)

                           oro erdvės naudotojų.

                     Tuos narius ir jų pakaitinius narius paskiria Komisija. Nariai skiriami remiantis siūlymais, kuriuos teikia:

                           1)

                           pirmos pastraipos a punkte nurodytu atveju – valstybės narės;

                           2)

                           pirmos pastraipos c, d ir e punktuose nurodytais atvejais – atitinkamai Agentūra, Eurokontrolė ir tinklo valdytojas;

                           3)

                           pirmos pastraipos f punkte nurodytu atveju – EGA;

                           4)

                           pirmos pastraipos g, h ir i punkte nurodytais atvejais – atitinkamos Europos atstovaujamosios įstaigos.

               3.   Kiekviena valstybė narė paskiria ryšių punktą (valstybinį ryšių punktą) ir pakaitinį EACCC narį bei suteikia jiems galimybę nesunkiai gauti reikiamą informaciją iš nacionalinių krizių valdymo struktūrų, įskaitant ir ne aviacijos srities struktūras. Valstybiniai ryšių punktai vykdo savo pareigas pagal EACCC darbo tvarkos taisykles.

               4.   EACCC padalinys atskirais atvejais, atsižvelgiant į konkrečios krizės atvejį, gali pasitelkti ekspertus, kad šie padėtų jam nustatyti atsakomuosius krizių valdymo veiksmus.

               5.   EACCC rengia savo darbo tvarkos taisykles ir jų pakeitimus bei teikia juos patvirtinti tinklo valdybai pagal 18 straipsnio 1 dalies e punktą.

               6.   Tinklo valdytojas skiria lėšas, reikalingas EACCC įsteigti ir veikti.

            20 straipsnis
            Tinklo valdytojo pareigos
            Tinklo valdytojas, jei reikia – padedamas EACCC:

                        a)

                        koordinuoja reagavimo į tinklo krizes veiksmus, glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamomis struktūromis valstybėse narėse;

                        b)

                        padeda pradėti vykdyti nepaprastosios padėties planus ir koordinuoti jų vykdymą valstybių narių lygmeniu, visų pirma – pasinaudojant valstybinių ryšių punktų tinklu;

                        c)

                        rengia tinklo lygmeniu taikomas poveikio mažinimo priemones, siekdamas užtikrinti, kad būtų laiku sureaguota į tinklo krizę, siekiant apsaugoti tinklą ir užtikrinti nuolatinį ir saugų jo veikimą. Šiuo tikslu tinklo valdytojas nepriklausomai:

                                    i)

                                    24 valandas per parą stebi, ar nekyla tinklo krizė;

                                    ii)

                                    užtikrina veiksmingą informacijos valdymą ir perdavimą, tinkamu laiku platindamas tikslius ir nuoseklius duomenis, padedančius valstybėms narėms ir veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims priimti sprendimus, kaip atkurti padėtį, buvusią iki tinklo krizės, ir (arba) sumažinti krizės poveikį tinklui;

                                    iii)

                                    padeda organizuotai rinkti ir centralizuotai saugoti tuos duomenis;

                        d)

                        prireikus Komisijai, Agentūrai arba valstybėms narėms nurodo papildomas galimybes, kaip padėti mažinti tinklo krizės poveikį, įskaitant veikimą kartu su kitų transporto rūšių veiklos vykdytojais, kurie gali nustatyti ir įgyvendinti įvairiarūšio transporto sprendimus;

                        e)

                        stebi, kaip EACCC atkuria tinklą ir užtikrina jo atsparumą, ir teikia atitinkamas ataskaitas;

                        f)

                        organizuoja sutartos tinklo krizių imitavimo pratybų programos vykdymą, sudaro jai vykdyti palankesnes sąlygas ir vykdo tą programą, įtraukdamas valstybės nares ir veiklą vykdančias suinteresuotąsias šalis, siekdamas pasirengti realioms tinklo krizėms;

                        g)

                        rengia ir įgyvendina darbo programą bei stebi jos vykdymą, kuria ir diegia rizikos registrą bei stebi jo tvarkymą.

         V SKYRIUS

            KONSULTAVIMASIS SU VALSTYBĖMIS NARĖMIS, STEBĖSENA, ATASKAITŲ TEIKIMAS IR PRIEŽIŪRA

            21 straipsnis
            Valstybių narių informavimas ir konsultavimasis su valstybėmis narėmis

               1.   Tinklo valdytojas reguliariai teikia Komisijai naujausią informaciją apie tinklo funkcijų vykdymo pažangą ir priemones, kurių buvo imtasi. Komisija informuoja valstybes nares apie tą pažangą ir tas priemones.

               2.   Komisija konsultuojasi su valstybėmis narėmis strateginiais klausimais, susijusiais su tinklo funkcijomis, ir atsižvelgia į jų nuomonę.
               Šie klausimai apima:

                           a)

                           bendrus tinklo veiklos rezultatus;

                           b)

                           tinklo valdytojo įgyvendinamas 10 straipsnyje nurodytas taisomąsias priemones;

                           c)

                           tinklo valdybos pirmininko ir narių paskyrimą;

                           d)

                           tinklo strateginio plano projektą, pirmiausia – šio plano tikslus pradiniame jo rengimo etape;

                           e)

                           tinklo veiklos rezultatų plano projektą;

                           f)

                           tinklo valdytojo metinio biudžeto projektą;

                           g)

                           tinklo valdytojo metinę ataskaitą;

                           h)

                           EACCC darbo tvarkos taisyklių projektą;

                           i)

                           konsultacijų procesų, išsamių darbinių susitarimų ir veiklos procesų, nurodytų 16 ir 17 straipsniuose, specifikacijas;

                           j)

                           12 straipsnio 3 dalyje nurodytus klausimus, kurie nėra išsprendžiami atskiros tinklo funkcijos lygmeniu;

                           k)

                           10 straipsnio 3 dalyje nurodytus atvejus;

                           l)

                           5 straipsnyje nurodytą vertinimą;

                           m)

                           stebėsenos užduočių, susijusių su OEV/ONP infrastruktūra, ir bendrųjų tinklo palaikymo paslaugų, susijusių su tinklo funkcijų vykdymu, rengimą ir nustatymą, taip pat pateikiant atitinkamą sąnaudų ir naudos analizę bei biudžetą.

                     Konsultacijos dėl antros pastraipos a punkto rengiamos reguliariai.

            22 straipsnis
            Stebėsena ir ataskaitų teikimas

               1.   Tinklo valdytojas nustato visų toliau nurodytų aspektų nuolatinės stebėsenos procedūrą:

                           a)

                           tinklo veiklos rezultatų;

                           b)

                           priemonių, kurių buvo imtasi, ir veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių ir valstybių narių pasiektų veiklos rezultatų;

                           c)

                           su kiekvienos funkcijos vykdymu susijusio bendro sprendimų priėmimo veiksmingumo ir efektyvumo;

                           d)

                           tinklo valdytojo paslaugų, teikiamų veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims, kokybės pagal konkrečius rodiklius.

               2.   Šia nuolatine stebėsena siekiama nustatyti bet kokius galimus nukrypimus nuo tinklo strateginio plano ir tinklo veiklos plano. Veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys padeda tinklo valdytojui vykdyti šį procesą teikdamos duomenis.

               3.   Tinklo valdytojas Komisijai, tinklo valdybai ir Agentūrai kasmet pateikia priemonių, kurių ėmėsi vykdydamas jam pavestas užduotis, ataskaitą ir rekomendacijas, kaip spręsti tinklo problemas. Šioje ataskaitoje aptariamos atskiros tinklo funkcijos ir bendra tinklo padėtis, taip pat tinklo strateginio plano, tinklo veiklos plano ir tinklo veiklos rezultatų plano įgyvendinimas ir tinklo valdytojo tikslų siekimas siekiant užtikrinti jo paslaugų, teikiamų veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims, kokybę. Komisija perduoda šią ataskaitą valstybėms narėms.

            23 straipsnis
            Tinklo valdytojo priežiūra
            Komisija prižiūri, kad tinklo valdytojas laikytųsi šiame reglamente ir kituose Sąjungos teisės aktuose nustatytų reikalavimų, pirmiausia – Reglamento (EB) Nr. 2150/2005, Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 391/2013 (14), Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 409/2013 ir pagal šį reglamentą parengtų bendrų projektų reikalavimų. Komisija praneša valstybėms narėms apie priežiūros rezultatus.

         VI SKYRIUS

            SANTYKIAI SU TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMIS

            24 straipsnis
            Trečiųjų valstybių dalyvavimas tinklo valdytojo veikloje

               1.   Trečiosios valstybės dalyvauja tinklo valdytojo veikloje pagal Sąjungos teisę, laikydamosi susitarimų su Sąjunga.

               2.   Asocijuotosios šalys ir jų veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys gali prisidėti prie tinklo valdytojo veiklos.

               3.   Tinklo valdytojas gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su oro navigacijos paslaugų teikėjais, įsisteigusiais ne 1 ir 2 dalyse nurodytose šalyse, priskiriamose prie ICAO EUR, NAT, AFI ir MID regionų, jeigu šios šalys dalyvauja funkcinio oro erdvės bloko lygmeniu arba jeigu jų dalyvavimas daro tiesioginį poveikį tinklo veikimui, ir taip būtų užtikrinta regioninė sąveika ir junglumas.

               4.   Siekdamas pagerinti tinklo funkcijų vykdymą ir tinklo veikimą, tinklo valdytojas taip pat gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su oro navigacijos paslaugų teikėjais, įsisteigusiais šalyse, priskiriamose prie kitų ICAO regionų, išskyrus 3 dalyje nurodytas šalis, kuriais būtų užtikrintas keitimasis su tinklo funkcijomis susijusiais duomenimis.

         VII SKYRIUS

            FINANSAVIMAS IR BIUDŽETAS

            25 straipsnis
            Tinklo valdytojo finansavimas ir biudžetas

               1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių tinklo valdytojui patikėtų užduočių finansavimui užtikrinti naudojant oro navigacijos mokesčius.

               2.   Tinklo valdytojas savo sąnaudas nustato aiškiai ir skaidriai.

               3.   Tinklo valdytojas sudaro biudžetą, atitinkantį šiuos reikalavimus:

                           a)

                           yra tinkamas siekiant įvykdyti veiklos rezultatų tikslus pagal 7 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytą tinklo veiklos rezultatų planą;

                           b)

                           biudžeto turi pakakti 7 straipsnio 1 dalies j punkte nurodytai tinklo valdytojo darbo programai įgyvendinti;

                           c)

                           jeigu tinklo valdytoju paskirta įstaiga taip pat vykdo užduotis, kurios nėra nurodytos 7 straipsnyje, biudžetui turi būti naudojamos atskiros sąskaitos.

         VIII SKYRIUS

            BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

            26 straipsnis
            Panaikinimas
            Reglamentas (ES) Nr. 677/2011 panaikinamas.

            27 straipsnis
            Įsigaliojimas
            Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
            Jis taikomas nuo 2020 m. sausio 1 d.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. sausio 24 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 96, 2004 3 31, p. 20.

            (2)  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 549/2004, nustatantis bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentas) (OL L 96, 2004 3 31, p. 1).

            (3)  2010 m. kovo 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 255/2010, kuriuo nustatomos bendrosios oro eismo srautų valdymo taisyklės (OL L 80, 2010 3 26, p. 10).

            (4)  1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 95/93 dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (OL L 14, 1993 1 22, p. 1).

            (5)  2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (OL L 108, 2002 4 24, p. 1).

            (6)  2011 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 677/2011, kuriuo nustatomos išsamios oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijų vykdymo taisyklės ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2010 (OL L 185, 2011 7 15, p. 1).

            (7)  2005 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2150/2005, nustatantis lankstaus oro erdvės naudojimo bendrąsias taisykles (OL L 342, 2005 12 24, p. 20).

            (8)  2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/2296, kuriuo įsteigiama nepriklausoma ekspertų grupė „Bendro Europos dangaus“ iniciatyvos veiklos rezultatų apžvalgos įstaigos funkcijoms vykdyti (OL L 344, 2016 12 17, p. 92).

            (9)  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 390/2013, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų vykdymo veiklos rezultatų planas (OL L 128, 2013 5 9, p. 1).

            (10)  2017 m. kovo 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/373, kuriuo nustatomi oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų teikėjų, kitų oro eismo valdymo tinklo funkcijų vykdytojų ir tų subjektų priežiūros bendrieji reikalavimai, panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 482/2008, įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 1034/2011, (ES) Nr. 1035/2011 ir (ES) 2016/1377 ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 677/2011 (OL L 62, 2017 3 8, p. 1).

            (11)  2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2111/2005 dėl oro vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veiklą Bendrijoje, Bendrijos sąrašo sudarymo ir oro transporto keleivių informavimo apie skrydį vykdančio oro vežėjo tapatybę bei panaikinantis Direktyvos 2004/36/EB 9 straipsnį (OL L 344, 2005 12 27, p. 15).

            (12)  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 409/2013 dėl Europos oro eismo valdymo planui įgyvendinti būtinų bendrų projektų apibrėžimo, valdymo struktūrų parengimo ir paskatų sukūrimo (OL L 123, 2013 5 4, p. 1).

            (13)  2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 996/2010 dėl civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimo ir prevencijos, kuriuo panaikinama Direktyva 94/56/EB (OL L 295, 2010 11 12, p. 35).

            (14)  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 391/2013, kuriuo nustatoma bendroji mokesčių už oro navigacijos paslaugas sistema (OL L 128, 2013 5 9, p. 31).

            I PRIEDAS
            EUROPOS MARŠRUTŲ TINKLO KŪRIMO FUNKCIJA
            A DALIS

               Tikslas ir taikymo sritis

                        1.

                        Europos maršrutų tinklo kūrimo (EMTK) funkcijos tikslas:

                                    a)

                                    parengti ir įgyvendinti Europos maršrutų tinklo gerinimo planą, kuriuo būtų užtikrintas saugus ir efektyvus oro eismas, tinkamai atsižvelgiant į poveikį aplinkai;

                                    b)

                                    sudarant Europos maršrutų tinklo gerinimo planą palengvinti oro erdvės struktūros plėtrą, užtikrinant reikiamą saugos, pajėgumo, lankstumo, reagavimo, aplinkosauginio veiksmingumo ir nenutrūkstamo operatyvių oro navigacijos paslaugų teikimo lygį ir tinkamai atsižvelgiant į saugumo ir gynybos poreikius;

                                    c)

                                    užtikrinti Europos maršrutų tinklo junglumą ir sąveiką ICAO EUR regione ir su gretimais ICAO regionais.

                        2.

                        Europos maršrutų tinklo gerinimo planas – tai tinklo valdytojo, derinant veiksmus su valstybėmis narėmis ir veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis, sudaromas kintamas planas. Į jį įtraukiami veiklos vykdymo rezultatai, susiję su maršrutų tinklo kūrimu trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiais vadovaujantis tinklo strateginio plano pagrindiniais principais. Jis turi būti rengiamas atsižvelgiant į visus elementus, kurie yra būtini norint sukurti vientisą Europos oro erdvę, ir atitikti veiklos rezultatų plane Sąjungos mastu nustatytus tinklo valdytojo veiklos rezultatų tikslus.

                        3.

                        Europos maršrutų tinklo gerinimo planas sudaro su EMTK susijusią tinklo veiklos plano dalį, jame pateikiamos išsamios tinklo strateginio plano EMTK dalies įgyvendinimo taisyklės.

                        4.

                        Europos maršrutų tinklo gerinimo plane pateikiami:

                                    a)

                                    bendri bendrieji principai ir oro erdvės suskirstymo techninės specifikacijos;

                                    b)

                                    su oro erdvės naudojimu susiję kariniai reikalavimai;

                                    c)

                                    Europos maršrutų tinklas ir, jei įmanoma, laisvų maršrutų oro erdvės struktūros, sudarytos taip, kad atitiktų visų naudotojų reikalavimus, atsižvelgiant į visus oro erdvės pakeitimus;

                                    d)

                                    maršrutų tinklo ir laisvų maršrutų oro erdvės naudojimo taisyklės ir prieinamumas;

                                    e)

                                    oro erdvės padalijimas į skrydžių valdymo sektorius, padedant kurti oro eismo paslaugų (ATS) oro erdvę;

                                    f)

                                    oro erdvės valdymo procedūros;

                                    g)

                                    išsamus oro erdvės suskirstymo pakeitimų rengimo tvarkaraštis;

                                    h)

                                    tinklo veiklos plane nustatytas oro erdvės struktūrų ir naudojimo taisyklių pakeitimų bendro skelbimo ir įgyvendinimo ciklo kalendorius;

                                    i)

                                    esamos ir numatomos tinklo padėties apžvalga, įskaitant veiklos rezultatus, numatomus remiantis esamu ir sutartu oro erdvės suskirstymo planais.

                  B DALIS

               Europos maršrutų tinklo gerinimo plano rengimo procedūra

                        1.

                        Tinklo valdytojas, valstybės narės, oro erdvės naudotojai ir oro navigacijos paslaugų teikėjai (kaip funkcinių oro erdvės blokų dalis ar individualiai) rengia Europos maršrutų tinklo gerinimo planą 15 straipsnyje nurodytu bendro sprendimų priėmimo būdu. Jie taiko šio priedo C dalyje nustatytus oro erdvės suskirstymo principus.

                        2.

                        Bendri sprendimai priimami laikantis išsamių darbinių susitarimų ir veiklos procesų, kuriuos turi nustatyti tinklo valdytojas, pasitelkęs ekspertus, įskaitant civilinės ir karinės srities ekspertus. Šie darbiniai susitarimai rengiami pasikonsultavus su visomis suinteresuotosiomis šalimis. Siekiant atsižvelgti į Europos maršrutų tinklo kūrimo funkcijos poreikius, darbiniai susitarimai sudaromi reguliariai.

                        3.

                        Siekdami užtikrinti tinkamą junglumą rengiant Europos maršrutų tinklo gerinimo planą, tinklo valdytojas ir valstybės narės pagal 24 straipsnį į bendro sprendimų priėmimo procesą įtraukia trečiąsias valstybes. Užtikrinamas tinkamas tinklo valdytojo ir pagal jo išsamius darbinius susitarimus suburtų ekspertų grupių, susijusių su Europos maršrutų tinklo gerinimo plano rengimu, taip pat susijusių ICAO ekspertų grupių, suburtų pagal darbinius susitarimus dėl maršrutų tinklo sąsajų gerinimo, bendradarbiavimas.

                        4.

                        Oro erdvės suskirstymo projektai turi būti suderinami su Europos maršrutų tinklo gerinimo planu ir nuoseklūs jo atžvilgiu. Oro erdvės suskirstymo projektų pakeitimai, kurių suderinamumas turi būti tikrinamas ir apie kuriuos būtina pranešti tinklo valdytojui (sąrašas nebaigtinis):

                                    a)

                                    maršrutų išdėstymo pakeitimai;

                                    b)

                                    maršrutų krypties pakeitimai;

                                    c)

                                    maršrutų paskirties pakeitimai;

                                    d)

                                    laisvų maršrutų oro erdvės aprašymas, įskaitant susijusias naudojimo taisykles;

                                    e)

                                    maršrutų naudojimo taisyklės ir prieinamumas;

                                    f)

                                    vertikalios arba horizontalios sektoriaus ribos pakeitimai;

                                    g)

                                    svarbių taškų pridėjimas arba pašalinimas;

                                    h)

                                    tarpvalstybinės oro erdvės naudojimo pakeitimai;

                                    i)

                                    svarbių taškų koordinačių pakeitimai;

                                    j)

                                    pakeitimai, turintys poveikį duomenų perdavimui;

                                    k)

                                    pakeitimai, turintys poveikį oro navigacijos informaciniuose rinkiniuose skelbiamiems duomenims;

                                    l)

                                    su oro erdvės suskirstymo ir naudojimo susitarimų dokumentais susiję pakeitimai.

                        5.

                        Naudojamas Europos maršrutų tinklo gerinimo planas nuolat peržiūrimas siekiant atsižvelgti į naujus arba kintančius oro erdvės reikalavimus. Atliekant tokią peržiūrą, užtikrinamas nuolatinis derinimas su karinėmis institucijomis.

                  C DALIS

               Oro erdvės suskirstymo principai

                        1.

                        Bendro sprendimų priėmimo būdu rengdami Europos maršrutų tinklo gerinimo planą, tinklo valdytojas, valstybės narės ir oro navigacijos paslaugų teikėjai (kaip funkcinių oro erdvės blokų dalis ar individualiai) laikosi šių oro erdvės suskirstymo principų:

                                    a)

                                    nustatant oro erdvės struktūrą ir ją konfigūruojant vadovaujamasi veiklos vykdymo reikalavimais, nepriklausomai nuo valstybių sienų ar funkcinių oro erdvės blokų arba skrydžių informacijos regionų (SIR) ribų, ir neapsiribojama viršutinės ir apatinės oro erdvės atskyrimo lygiu;

                                    b)

                                    oro erdvės struktūros kuriamos taikant skaidrų procesą, suteikiantį galimybę susipažinti su priimtais sprendimais ir jų pagrindimu, ir atsižvelgiant į visų naudotojų reikalavimus, derinant juos su saugos, pajėgumo, aplinkosaugos aspektais ir tinkamai atsižvelgiant į karinius ir nacionalinio saugumo poreikius;

                                    c)

                                    siekiant patenkinti pagrindinių eismo srautų ir oro uostų poreikius, rengiant Europos maršrutų tinklo gerinimo planą kaip pradiniai duomenys naudojami esamas ir numatomas eismo poreikis tinklo bei vietos lygmeniu ir veiklos rezultatų tikslai;

                                    d)

                                    užtikrinamas vertikalus ir horizontalus junglumas, įskaitant terminalų oro erdvę ir sąsajų oro erdvės struktūrą;

                                    e)

                                    galimybė vykdyti skrydžius naudotojų prašomais maršrutais ir taikant prašomą skrydžio profilį ar kuo mažiau nukrypstant nuo tų maršrutų ir tų profilių skrydžio etapu;

                                    f)

                                    visi oro erdvės struktūros pasiūlymai, įskaitant laisvų maršrutų oro erdvę, kelių maršrutų galimybes ir sąlyginius maršrutus, gauti iš suinteresuotųjų šalių, turinčių veiklos vykdymo reikalavimų toje srityje, priimami vertinti ir galbūt bus panaudoti;

                                    g)

                                    oro erdvės struktūros kūrimas, įskaitant laisvų maršrutų oro erdvę ir skrydžių valdymo sektorius, vykdomas atsižvelgiant į esamas arba siūlomas oro erdvės struktūras, skirtas vykdyti veiklą, kuriai reikalinga rezervuotoji ar apribotoji oro erdvė. Tuo tikslu kuriamos tik lankstaus oro erdvės naudojimo principus atitinkančios struktūros. Užtikrinama, kad tokios struktūros būtų kuo labiau suderintos ir nuoseklios visame Europos tinkle;

                                    h)

                                    skirstymas į skrydžių valdymo sektorius pradedamas nuo reikalaujamo maršrutų ar eismo srautų išdėstymo taikant iteracinį procesą, kuriuo užtikrinamas maršrutų ar srautų ir sektorių suderinamumas;

                                    i)

                                    skirstymas į skrydžių valdymo sektorius atliekamas taip, kad sektoriaus konfigūracija atitiktų eismo srautų poreikį ir ją būtų galima atitinkamai pritaikyti prie kintančio eismo poreikio;

                                    j)

                                    tais atvejais, kai dėl su veiklos vykdymu susijusių priežasčių skrydžių valdymo sektoriai turi būti formuojami nepaisant valstybių sienų ar funkcinių oro erdvės blokų arba SIR ribų, susitarimai dėl paslaugų teikimo sudaromi tarp atitinkamų veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių.

                        2.

                        Tinklo valdytojas, valstybės narės, funkciniai oro erdvės blokai ir oro navigacijos paslaugų teikėjai (pastarieji – kaip funkcinių oro erdvės blokų dalis ar individualiai) bendro sprendimų priėmimo būdu užtikrina, kad būtų laikomasi šių oro erdvės naudojimo ir pajėgumų valdymo principų:

                                    a)

                                    oro erdvės struktūros turi būti planuojamos taip, kad būtų lengviau lanksčiai ir laiku naudoti oro erdvę ir valdyti jos maršrutų galimybes, eismo srautus, sektorių konfigūracijos sistemą ir kitų oro erdvės struktūrų konfigūraciją;

                                    b)

                                    oro erdvės struktūros turėtų užtikrinti galimybę nustatyti papildomas maršrutų galimybes, kartu užtikrinant jų suderinamumą, atsižvelgiant į esamą pajėgumą ir suskirstymo sektoriais apribojimus.

                  D DALIS

               Nuolatinė veiklos rezultatų stebėsena tinklo lygmeniu

                        1.

                        Siekdamas užtikrinti, kad veiklos rezultatai nuolat gerėtų, tinklo valdytojas bendro sprendimų priėmimo būdu reguliariai atlieka peržiūras po veiklos vykdymo, kurių metu įvertina įgyvendintų oro erdvės struktūrų veiksmingumą.

                        2.

                        Atliekant šią peržiūrą pirmiausia nagrinėjami šie aspektai:

                                    a)

                                    eismo poreikio raida;

                                    b)

                                    pajėgumo ir skrydžių efektyvumo rezultatai ir apribojimai valstybių, funkcinių oro erdvės blokų ar tinklo lygmeniu;

                                    c)

                                    oro erdvės naudojimo aspektų vertinimas ir civiliniu, ir kariniu požiūriu;

                                    d)

                                    suskirstymo į sektorius ir sektorių konfigūracijos vertinimas;

                                    e)

                                    oro erdvės struktūrų vientisumo ir tęstinumo vertinimas.

            II PRIEDAS
            ORO EISMO SRAUTŲ VALDYMO FUNKCIJA
            A DALIS

               Tikslas ir taikymo sritis

                        1.

                        Oro eismo srautų valdymo (angl. Air Traffic Flow Management – ATFM) funkcijos tikslas:

                                    a)

                                    užtikrinti, kad būtų veiksmingai naudojamas turimas Europos oro eismo valdymo tinklo (EOEVT) pajėgumas;

                                    b)

                                    palengvinti ATFM priemonių, kurių imasi bet kuri veiklą vykdanti suinteresuotoji šalis, planavimą, koordinavimą ir vykdymą;

                                    c)

                                    palengvinti karinių reikalavimų ir atsakomųjų krizių valdymo veiksmų vykdymą;

                                    d)

                                    užtikrinti Europos tinklo junglumą ir sąveiką ICAO EUR regione ir su gretimais ICAO regionais.

                        2.

                        ATFM ir nenumatytų atvejų valdymo procedūromis, nurodytomis šio priedo B dalies 15 punkte, užtikrinamos geresnės galimybės prognozuoti eismą ir optimizuoti turimą EOEVT pajėgumą (įskaitant oro uostų), taip pat siekiama padidinti oro uosto laiko tarpsnių ir skrydžio planų suderinamumą.

                        3.

                        ATFM funkcija turi būti kuriama laikantis darbinių susitarimų dėl ATFM priemonių įgyvendinimo. Visos dalyvaujančios veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys laikosi taisyklių ir procedūrų, kuriomis užtikrinama, kad būtų saugiai ir kuo daugiau naudojamas skrydžių valdymo pajėgumas;

                        4.

                        ATFM funkcija turi apimti visus ATFM etapus (strateginį, taktikos parengimo, taktinį ir etapą po veiklos vykdymo), kaip nustatyta šiame priedėlyje nurodytose ICAO nuostatose. Ji turi atitikti šias ICAO nuostatas.

                        5.

                        ATFM funkcija taikoma šioms šalims (arba jų vardu veikiantiems įgaliotiniams), dalyvaujančioms ATFM procesuose:

                                    a)

                                    orlaivių naudotojams;

                                    b)

                                    oro eismo paslaugų (ATS) teikėjams, įskaitant ATS tarnybas, ATS pranešimų punktus ir aerodromo skrydžių valdymo paslaugų tarnybas;

                                    c)

                                    oro navigacijos informacijos paslaugų teikėjams;

                                    d)

                                    su oro erdvės valdymu susijusiems subjektams;

                                    e)

                                    oro uostų operatoriams;

                                    f)

                                    centriniam ATFM padaliniui, valdomam tinklo valdytojo;

                                    g)

                                    vietiniams ATFM padaliniams, nurodytiems šio priedo A dalies 6 punkte;

                                    h)

                                    koordinuojamų oro uostų laiko tarpsnių koordinatoriams.

                        6.

                        Vietinis ATFM padalinys – tai srauto valdymo punktas, kuris, veikdamas vieno arba kelių kitų srauto valdymo punktų vardu, užtikrina centrinio ATFM padalinio ir ATS tarnybos arba ATS tarnybų grupės sąsają. Jis gali veikti ATS tarnybos lygmeniu, nacionaliniu lygmeniu arba bet kokiu kitu subregioniniu lygmeniu.

                        7.

                        Vietiniai ATFM padaliniai ir tinklo valdytojas, pasitelkdamas centrinį ATFM padalinį, padeda vykdyti ATFM funkciją.

                  B DALIS

               Planavimo ir veiklos principai

                        1.

                        Tinklo valdytojas ir veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys planuoja ir vykdo savo užduotis, kuriomis padedama vykdyti ATFM funkciją:

                                    a)

                                    visiems visų skrydžių, kurie vykdomi arba kuriuos ketinama vykdyti kaip bendruosius skrydžius, iš dalies arba visiškai laikantis skrydžių pagal prietaisus taisyklių (SPT), etapams;

                                    b)

                                    visiems a punkte nurodytų skrydžių etapams ir visam oro eismo valdymui.

                        2.

                        Užtikrinamas tinkamas koordinavimas ir bendradarbiavimas tarpusavyje derinant tinklo valdytojo darbinius susitarimus, kuriais padedama vykdyti ATFM funkciją, ir atitinkamus ICAO darbinius susitarimus, apimančius sąsajų ATFM aspektus.

                        3.

                        ATFM priemonės taikomos kariniais orlaiviais vykdomiems bendriesiems skrydžiams, kai skrydžiai tokiais orlaiviais vykdomi arba juos ketinama vykdyti oro erdvėje arba oro uostuose, kuriems taikomos ATFM priemonės.

                        4.

                        ATFM funkcija vykdoma vadovaujantis šiais principais:

                                    a)

                                    ATFM priemonėmis turi būti:

                                                i)

                                                palaikomas saugus eksploatavimas ir išvengiama pernelyg didelio oro eismo poreikio, palyginti su paskelbtuoju sektorių ir aerodromų, įskaitant kilimo ir tūpimo takus, skrydžių valdymo pajėgumu;

                                                ii)

                                                EOEVT pajėgumas naudojamas pačiu didžiausiu mastu siekiant kuo didesnio EOEVT efektyvumo ir kuo mažesnio nepalankaus poveikio veiklos vykdytojams;

                                                iii)

                                                optimizuojamas EOEVT pajėgumas, užtikrinamas ATS tarnybų sukurtomis ir taikomomis pajėgumo didinimo priemonėmis;

                                                iv)

                                                teikiama kritinių įvykių valdymo pagalba;

                                    b)

                                    skirstant ATFM išskridimo laiko tarpsnius pirmenybė orlaiviams teikiama pagal planuojamą jų įskridimą į vietą, kurioje bus taikoma ATFM priemonė, nebent dėl konkrečių aplinkybių (pavyzdžiui, susijusių su saugumo ir gynybos reikmėmis) reikėtų taikyti kitą suderintą ir EOEVT tinkamą pirmenybės taisyklę;

                                    c)

                                    trajektorijų laiko parametrai planavimo ir vykdymo etapais turi atitikti visas taikomas ATFM priemones ir apie juos tinklo valdytojas turi pranešti orlaivių naudotojams, ATS tarnyboms ir vietiniams ATFM padaliniams;

                                    d)

                                    skrydžiams iš geografinio rajono, kuriame taikomos ATFM priemonės, ir gretimų skrydžių informacijos regionų, nurodytų atitinkamuose ICAO dokumentuose, taikomas ATFM laiko tarpsnių paskirstymas. Skrydžiams iš kitų rajonų ATFM laiko tarpsnių paskirstymas netaikomas, tačiau jiems taikomi maršrutų, eismo orientavimo schemų ir trajektorijų laiko parametrų apribojimai.

                        5.

                        Valstybės narės užtikrina, kad:

                                    a)

                                    susijusios šalys galėtų naudotis ATFM funkcija 24 valandas per parą ir kad vietinio ATFM padalinio veikla apimtų tik jo atsakomybei paskirtą oro erdvės sritį, esančią geografiniame rajone, kuriame taikomos ATFM priemonės;

                                    b)

                                    siekiant užtikrinti veiksmingą oro erdvės planavimą, paskirstymą ir veiksmingą naudojimą, taip pat tiesiogines oro erdvės valdymo ir ATFM sąsajas, būtų nustatytos nuoseklios vykdant ATFM funkciją dalyvaujančių šalių, ATS tarnybų ir oro erdvės valdymo subjektų tarpusavio bendradarbiavimo procedūros;

                                    c)

                                    bendrosios procedūros, pagal kurias prašoma padaryti ATFM išskridimo laiko tarpsnio išimtį, atitiktų priedėlyje nurodytas ICAO nuostatas. Šios procedūros koordinuojamos su tinklo valdytoju per jo centrinį ATFM padalinį ir paskelbiamos nacionaliniuose oro navigacijos informaciniuose rinkiniuose.

                        6.

                        Tinklo valdytojas:

                                    a)

                                    bendro sprendimų priėmimo būdu optimizuoja bendrą EOEVT veikimą, planuodamas, koordinuodamas ir įgyvendindamas sutartas ATFM priemones, įskaitant pereinamuosius planus, susijusius su pradedamais taikyti svarbiais oro erdvės arba OEV sistemos patobulinimais, ir su nepalankiais orais susijusias ATFM priemones;

                                    b)

                                    tariasi su veiklos vykdytojais dėl ATFM priemonių apibrėžties;

                                    c)

                                    sudaro darbinius susitarimus su vietiniais ATFM padaliniais;

                                    d)

                                    drauge su vietiniais ATFM padaliniais užtikrina ATFM priemonių rengimą, prieinamumą ir efektyvų įgyvendinimą (visais ATFM etapais); jei tos ATFM priemonės daro didelį poveikį tinklui, tinklo valdytojas bendro sprendimų priėmimo būdu nustato įgyvendintinų ATFM priemonių pobūdį;

                                    e)

                                    derindamas veiksmus su vietiniais ATFM padaliniais nustato alternatyvius maršrutus, kad būtų išvengta pernelyg intensyvaus eismo rajonų arba palengvintas eismas jais, atsižvelgiant į bendrą EOEVT veikimą;

                                    f)

                                    siūlo keisti skrydžių maršrutus, jei juos pakeitus būtų optimizuotas e punkte nurodytas poveikis;

                                    g)

                                    derindamas veiksmus su ATS tarnybomis ir vietiniais ATFM padaliniais nustato tinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrintas reikiamas pajėgumas eismo poreikiui patenkinti atitinkamose jų atsakomybės srities dalyse, koordinuoja tas priemones ir užtikrina jų įgyvendinimą;

                                    h)

                                    orlaivių naudotojams, vietiniams ATFM padaliniams ir ATS tarnyboms laiku teikia informaciją apie ATFM veiklą, įskaitant informaciją apie:

                                                i)

                                                planuojamas ATFM priemones;

                                                ii)

                                                ATFM priemonių įtaką kilimo laikui ir pavienių skrydžių pobūdžiui;

                                    i)

                                    stebi skrydžio planų nepateikimo ir sudėtinių skrydžio planų pateikimo atvejus;

                                    j)

                                    sustabdo skrydžio plano galiojimą, kai, atsižvelgiant į leidžiamąją laiko nuokrypą, neįmanoma laikytis ATFM išskridimo laiko tarpsnio, o naujas apskaičiuotasis trinkelių patraukimo laikas nėra žinomas;

                                    k)

                                    stebi suteiktų ATFM priemonių taikymo išimčių skaičių;

                                    l)

                                    rengia, tvarko ir skelbia nenumatytų atvejų planus, kuriuose nustatomi atitinkamų veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių veiksmai, taikytini tinklo lygmeniu iš esmės sutrikus kokio nors ATFM funkcijos elemento veikimui, kai dėl to sutrikimo gerokai sumažėja pajėgumas arba iš esmės sutrikdomi eismo srautai, arba įvyksta ir viena, ir kita;

                                    m)

                                    su visomis veiklą vykdančiomis suinteresuotosiomis šalimis dalijasi visa vykdytos veiklos analize ir vertinimais;

                                    n)

                                    siekdamas sudaryti sąlygas tinkamai parengti EOEVT ir prognozuoti jo veikimą, užtikrina, kad būtų sudaryti darbiniai susitarimai, pagal kuriuos visais ATFM etapais iš oro erdvės naudotojų būtų laiku renkama naujausia eismo poreikių informacija ir ja dalijamasi su vietiniais ATFM padaliniais.

                        7.

                        ATS tarnybos:

                                    a)

                                    per vietinį (-ius) ATFM padalinį (-ius) su tinklo valdytoju koordinuoja ATFM priemones, siekdamos užtikrinti, kad pasirinktomis priemonėmis būtų optimizuojamas bendras EOEVT veikimas;

                                    b)

                                    užtikrina, kad oro uostams taikomos ATFM priemonės būtų koordinuojamos su atitinkamu orlaivių naudotoju, siekiant, kad efektyvus oro uosto planavimas ir naudojimas būtų naudingas visoms susijusioms veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims;

                                    c)

                                    per vietinį ATFM padalinį praneša tinklo valdytojui apie visus įvykius, įskaitant pereinamuosius planus, susijusius su pradedamais taikyti svarbiais oro erdvės arba OEV sistemos patobulinimais, ir su nepalankiais orais susijusius įvykius, galinčius turėti įtakos oro eismo srautų valdymo pajėgumui arba oro eismo poreikiui, ir siūlomus poveikio mažinimo veiksmus;

                                    d)

                                    jei tai techniškai įmanoma, tinklo valdytojui ir vietiniams ATS padaliniams laiku ir užtikrinę kokybę teikia šiuos duomenis ir paskesnius jų atnaujinimus:

                                                i)

                                                duomenis apie oro erdvės ir maršrutų struktūras;

                                                ii)

                                                oro erdvės ir maršrutų prieinamumo, įskaitant prieinamumą, užtikrinamą lanksčiai naudojant oro erdvę pagal Reglamentą (EB) Nr. 2150/2005, duomenis;

                                                iii)

                                                ATS tarnybos sektorių konfigūracijos ir aktyvinimo duomenis;

                                                iv)

                                                aerodromų taksi tvarkaraščius bei kilimo ir tūpimo takų konfigūracijos duomenis;

                                                v)

                                                oro uosto skrydžių valdymo sektoriaus ir aerodromo, įskaitant kilimo ir tūpimo takus, pajėgumo duomenis;

                                                vi)

                                                duomenis apie naujausias orlaivio skrydžio vietas;

                                                vii)

                                                duomenis apie nukrypimus nuo skrydžio planų;

                                                viii)

                                                duomenis apie tikrąjį orlaivio kilimo laiką;

                                                ix)

                                                informaciją apie komunikacijos, navigacijos ir priežiūros (CNS)/OEV infrastruktūrą.

                        8.

                        7 dalies d punkte nurodyti duomenys turi būti prieinami tinklo valdytojui ir veiklą vykdančioms suinteresuotosioms šalims ir juos turi būti galima gauti iš tinklo valdytojo ir veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių.

                        9.

                        Siekdama užtikrinti tinklo prognozuojamumą, išvykimo oro uosto ATS tarnyba užtikrina, kad leidimas kilti nebūtų duodamas skrydžiams, vykdomiems nesilaikant apskaičiuotojo trinkelių patraukimo laiko, atsižvelgiant į nustatytą leidžiamąją laiko nuokrypą, arba vykdomiems pagal skrydžio planą, kuris buvo atmestas arba kurio galiojimas buvo sustabdytas.

                        10.

                        Vietiniai ATFM padaliniai:

                                    a)

                                    veikia kaip tinklo valdytojo, užtikrinančio centrinį ATFM, ir nustatytų rajonų, su jais susijusių aerodromų ir ATS tarnybų (karinių ir civilinių), veikiančių savo atsakomybės srityje, tarpusavio ryšio palaikymo ir sąsajos punktai, vykdantys atitinkamuose darbiniuose susitarimuose su tinklo valdytoju sutartas funkcijas ir pareigas;

                                    b)

                                    atsižvelgdami į tinklo valdytojo, užtikrinančio centrinį ATFM, nustatytas procedūras, nustato tinkamas vietos lygmens procedūras, įskaitant laikinąsias procedūras;

                                    c)

                                    teikia tinklo valdytojui, užtikrinančiam centrinį ATFM, visus ATFM funkcijai vykdyti reikalingus vietos lygmens duomenis;

                                    d)

                                    derindami veiksmus su atitinkamomis ATS tarnybomis ir tinklo valdytoju, užtikrinančiu centrinį ATFM, užtikrina tinkamų ATFM priemonių įgyvendinimą siekiant optimizuoti eismo srautą bei palaikyti poreikio ir pajėgumo pusiausvyrą, koordinuojant veiksmingą turimo pajėgumo naudojimą. Jei tos priemonės daro didelį poveikį tinklui, užtikrinamas tinklo valdytojo vadovaujamas regioninis koordinavimas;

                                    e)

                                    praneša tinklo valdytojui apie visus įvykius, įskaitant pereinamuosius planus, susijusius su pradedamais taikyti svarbiais oro erdvės arba OEV sistemos patobulinimais, ir su nepalankiais orais susijusius įvykius, galinčius turėti įtakos oro eismo srautų valdymo pajėgumui arba oro eismo poreikiui, ir siūlomus poveikio mažinimo veiksmus;

                                    f)

                                    derindami veiksmus su atitinkamomis ATS tarnybomis ir tinklo valdytoju užtikrina, kad būtų atlikta vykdytos veiklos analizė, kuria remiantis būtų galima pagerinti tinklo veikimą;

                                    g)

                                    turi nuolat atnaujinamus iš anksto nustatytus nenumatytų atvejų planus, kuriuose išsamiai nurodoma, kaip bus valdoma jų atsakomybės sritis, kad tinklo valdytojas galėtų padėti vietiniams ATFM padaliniams vykdyti nenumatytų atvejų valdymo operacijas. Tie vietos planai perduodami tinklo valdytojui ir su juo suderinami.

                        11.

                        Jeigu yra įsteigtas ATS pranešimų punktas, jis sudaro sąlygas pilotams arba veiklos vykdytojams keistis informacija su vietiniu ATFM padaliniu arba tinklo valdytoju, užtikrinančiu centrinį ATFM.

                        12.

                        Orlaivių naudotojai:

                                    a)

                                    kiekvienam numatomam skrydžiui pateikia po vieną skrydžio planą. Pateiktas skrydžio planas turi tiksliai atitikti numatyto skrydžio pobūdį;

                                    b)

                                    užtikrina, kad į planuojamo skrydžio vykdymą būtų įtrauktos visos reikiamos ATFM priemonės ir jų pakeitimai;

                                    c)

                                    dalyvauja vykdant tinklo valdytojo sudarytus darbinius susitarimus, siekdami padėti laiku gauti naujausią informaciją apie oro eismo poreikį visais ATFM etapais.

                        13.

                        Oro uostų operatoriai:

                                    a)

                                    sudaro susitarimus su vietinėmis ATS tarnybomis, pagal kuriuos:

                                                i)

                                                su atitinkamais vietiniais ATFM padaliniais ir tinklo valdytoju keičiamasi visa informacija apie pajėgumą ir oro eismo poreikį bei jų raidą visais ATFM etapais, visų pirma – prieš paskelbiant skrydžio tvarkaraštį, ir tarpusavyje derina šią informaciją;

                                                ii)

                                                atitinkamiems vietiniams ATFM padaliniams ir tinklo valdytojui praneša apie visus įvykius, galinčius turėti įtakos skrydžių valdymo pajėgumui arba oro eismo poreikiui;

                                    b)

                                    nustato išskirtinių įvykių poreikio ir poveikio tokių išskirtinių įvykių poreikiui vertinimo procedūras, taikomas visais ATFM etapais.

                        14.

                        Siekiant užtikrinti skrydžio planų ir oro uosto laiko tarpsnių suderinamumą:

                                    a)

                                    oro uosto laiko tarpsnių koordinatoriaus arba koordinuojamo oro uosto operatoriaus prašymu tinklo valdytojas arba vietinis ATFM padalinys prieš vykdant skrydį jiems pateikia skrydžio, vykdomo iš to oro uosto, planą. Oro uosto laiko tarpsnių koordinatoriai arba koordinuojamų oro uostų operatoriai parūpina infrastruktūrą, būtiną skrydžio planams, kuriuos teikia tinklo valdytojas arba vietinis ATFM padalinys, priimti;

                                    b)

                                    prieš skrydį orlaivių naudotojai perduoda į išvykimo ir atvykimo aerodromus būtiną informaciją, kad būtų galima susieti skrydžio plane nurodytą skrydžio numerį su skrydžio numeriu, pateiktu prašant atitinkamo oro uosto laiko tarpsnio; šį susiejimą prireikus užtikrina tinklo valdytojas, vietinis ATFM padalinys, vietinė ATS tarnyba arba oro uosto operatorius;

                                    c)

                                    kiekvienas orlaivių naudotojas, oro uosto operatorius ir ATS tarnyba praneša oro uosto laiko tarpsnių koordinatoriui, kad oro susisiekimo paslaugų teikimo laikas dažnai gerokai skiriasi nuo paskirtų oro uosto laiko tarpsnių arba kad paskirti laiko tarpsniai naudojami gerokai kitaip, nei nurodyta juos skiriant, jei šie dalykai trukdo oro uosto veiklai arba oro eismui;

                                    d)

                                    tinklo valdytojas praneša oro uosto laiko tarpsnių koordinatoriams, kad oro susisiekimo paslaugų teikimo laikas dažnai gerokai skiriasi nuo paskirtų oro uosto laiko tarpsnių arba kad paskirti laiko tarpsniai naudojami gerokai kitaip, nei nurodyta juos skiriant, jei šie dalykai trukdo ATFM veiklai.

                        15.

                        Įgyvendindamos atvykimo ir išvykimo planavimo informacijos reikalavimus, oro uostuose vietos lygmeniu veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys užtikrina, kad ta funkcinė galimybė ir susijęs keitimasis duomenimis būtų kuriami ir įgyvendinami visapusiškai derinant veiksmus su tinklo valdytoju.

                        16.

                        Kritinių įvykių valdymo tikslais:

                                    a)

                                    tinklo valdytojas parengia, tvarko ir skelbia ATFM procedūras, pagal kurias tinklo lygmeniu bus valdomi kritiniai įvykiai. ATFM procedūrose nustatomi atitinkamų veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių veiksmai, taikytini iš esmės sutrikus kokio nors tinklo elemento veikimui, kai dėl to sutrikimo gerokai sumažėja pajėgumas arba iš esmės sutrikdomi eismo srautai, arba įvyksta ir viena, ir kita;

                                    b)

                                    rengdamiesi kritiniams įvykiams, ATS tarnybos ir oro uostų operatoriai su tinklo valdytoju ir vietiniais ATFM padaliniais, orlaivių naudotojais, patyrusiais kritinių įvykių, ir, jeigu taikytina, oro uosto laiko tarpsnių koordinatoriais koordinuoja nenumatytų atvejų valdymo procedūrų tinkamumą ir turinį, įskaitant visus pirmenybės taisyklių patikslinimus. Į nenumatytų atvejų valdymo procedūras įtraukiami:

                                                i)

                                                organizavimo ir koordinavimo planai;

                                                ii)

                                                ATFM priemonės, kuriomis valdomas patekimas į paveiktus rajonus siekiant išvengti pernelyg didelio oro eismo poreikio, palyginti su paskelbtuoju visos oro erdvės ar jos dalies arba atitinkamų oro uostų pajėgumu;

                                                iii)

                                                pagrindinius valstybių narių saugumo ar gynybos politikos interesus atitinkančios aplinkybės, sąlygos ir procedūros, kuriomis skrydžiams taikomos pirmenybės taisyklės;

                                                iv)

                                                veiklos atkūrimo planai.

                  C DALIS

               ATFM funkcijos stebėsena

                        1.

                        Norint užtikrinti EOEVT prognozuojamumą ir – atitinkamai – veikimą, labai svarbu turėti informacijos apie numatytus veiksmus ir ATFM priemones bei jų vykdymą. Todėl turi būti vykdoma speciali ATFM funkcijos stebėsena.

                        2.

                        Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai, remiantis tinklo valdytojo duomenimis, išvykimo oro uoste per metus laikomasi 80 % arba mažiau ATFM išskridimo laiko tarpsnių, to oro uosto ATS tarnyba pateiktų būtiną informaciją apie reikalavimų nesilaikymą ir priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi ATFM išskridimo laiko tarpsnių. Tokios priemonės nurodomos ataskaitoje, kurią susijusi valstybė narė pateikia Komisijai.

                        3.

                        Kiekvienu atveju, kai nepaisoma skrydžio plano atmetimo arba sustabdymo, atitinkamo oro uosto ATS tarnyba tinklo valdytojui pateikia atitinkamą informaciją apie tokį reikalavimų nevykdymą ir priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti jų vykdymą. Tos priemonės nurodomos ataskaitoje, kurią tinklo valdytojas pateikia Komisijai.

                        4.

                        Jeigu padarytos išimtys viršija 0,6 % valstybės narės metinio išskridimų skaičiaus, tinklo valdytojas apie tai praneša atitinkamai valstybei narei. Pranešimą gavusi valstybė narė parengia ataskaitą su išsamia informacija apie padarytas išimtis ir pateikia šią ataskaitą Komisijai.

                        5.

                        Tinklo valdytojas užtikrina, kad orlaivio naudotojui būtų pranešta apie ATFM priemonių, nustatytų taikant reikalavimus, susijusius su skrydžio planų nepateikimu arba sudėtinių skrydžio planų pateikimu, nevykdymą. Pranešimą gavęs orlaivio naudotojas parengia ataskaitą su išsamia informacija apie aplinkybes ir veiksmus, kurių imtasi reikalavimų vykdymui užtikrinti. Tinklo valdytojas parengia Komisijai pateiktiną metinę ataskaitą su išsamia informacija apie skrydžio planų nepateikimą arba sudėtinių skrydžio planų pateikimą.

                        6.

                        Tinklo valdytojas atlieka metinį ATFM priemonių vykdymo įvertinimą, siekdamas užtikrinti, kad visos veiklą vykdančios suinteresuotosios šalys tas priemones vykdytų geriau.

                        7.

                        Tinklo valdytojas rengia metines ataskaitas ir jas teikia Komisijai. Tose ataskaitose nurodoma ATFM funkcijos kokybė ir pateikiama išsami informacija apie:

                                    a)

                                    ATFM priemonių taikymo priežastis;

                                    b)

                                    ATFM priemonių poveikį;

                                    c)

                                    ATFM priemonių vykdymą;

                                    d)

                                    visų veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių indėlį į bendro poveikio tinklui optimizavimą;

                                    e)

                                    rekomendacijas dėl pirmiau nurodytų dalykų, kuriomis siekiama pagerinti tinklo veikimą;

                        8.

                        Tinklo valdytojas užtikrina, kad būtų sukurtas ir tvarkomas šiame priede nurodytų ATFM duomenų, skrydžio planų, veiklos žurnalų ir susijusių kontekstinių duomenų archyvas. Tie duomenys saugomi dvejus metus nuo jų pateikimo ir prireikus pateikiami Komisijai, valstybėms narėms, ATS tarnyboms ir orlaivių naudotojams. Šie duomenys taip pat turi būti prieinami oro laiko tarpsnių koordinatoriams ir oro uostų operatoriams, siekiant padėti jiems reguliariai vertinti paskelbtąjį pajėgumą.

               Priedėlis
               ICAO nuostatų, taikomų oro eismo srautų valdymui, sąrašas

                           1.

                           Čikagos konvencijos 11 priedo „Air Traffic Services“ („Oro eismo paslaugos“) (14 leidimas, 2016 m. liepos mėn., su pakeitimu Nr. 50A) 3 skyriaus 3.7.5 punktas „Air Traffic Flow Management“ („Oro eismo srautų valdymas“).

                           2.

                           ICAO dokumento Nr. 4444 „Procedures for Air Navigation Services – Air Traffic Management“ („Oro navigacijos paslaugų procedūros. Oro eismo valdymas“, PANS-ATM) (16 leidimas, 2016 m., su pakeitimu Nr. 7A) 3 skyrius „ATS Capacity and Air Traffic Flow Management“ („ATS pajėgumas ir oro eismo srautų valdymas“).

                           3.

                           ICAO dokumento Nr. 7030 „European (EUR) Regional Supplementary Procedures“ („Papildomosios Europos (EUR) regiono procedūros“) (5 leidimas, 2007 m.) 2 ir 8 skyriai („Air Traffic Flow Management“ („Oro eismo srautų valdymas“).

            III PRIEDAS
            RADIJO DAŽNIŲ FUNKCIJA
            A DALIS

               Tikslas ir taikymo sritis

                        1.

                        Šios funkcijos tikslai:

                                    a)

                                    tobulinant dažnių valdymo procedūras ir planavimo kriterijus, kuo geriau išnaudoti Europos aviacinio radijo spektrą, siekiant išvengti dažnių trūkumo, mažinančio tinklo pajėgumą;

                                    b)

                                    suteikiant galimybę tiksliai įvertinti dažnių naudojimo veiksmingumą ir rasti sprendimus, kuriais būtų patenkinti būsimi dažnių poreikiai, padidinti dažnių valdymo praktikos skaidrumą;

                                    c)

                                    skatinant geriausią praktiką ir kuriant atitinkamas priemones, padidinti dažnių valdymo procedūrų veiksmingumą.

                        2.

                        Tinklo valdytojas ir nacionaliniai dažnių valdytojai susitaria dėl bendrų funkcijos prioritetų, kad būtų gerinama Europos aviacijos tinklo sandara ir veikimas. Tie prioritetai dokumentuojami dažniams skirtoje tinklo strateginio plano ir tinklo veiklos plano, dėl kurių reikia konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis, dalyje. Visų pirma prioritetai gali būti susiję su konkrečiomis juostomis, sritimis ir paslaugomis.

                  B DALIS

               Funkcijos vykdymo reikalavimai

                        1.

                        Valstybės narės paskiria nacionalinį dažnių valdytoją (kompetentingą asmenį, instituciją ar organizaciją), kuriam pavedama užtikrinti, kad dažniai būtų skiriami, keičiami ir atšaukiami pagal šį reglamentą. Valstybės narės praneša Komisijai ir tinklo valdytojui nacionalinių dažnių valdytojų pavadinimus ir adresus ir laiku praneša apie visus paskirtųjų valdytojų pasikeitimus.

                        2.

                        Tinklo valdytojas parengia su tinklu susijusių strateginių spektro aspektų sąrašą ir koordinuoja su šiais aspektais susijusių klausimų sprendimą; tie aspektai turi būti tinkamai dokumentuojami tinklo strateginiame plane ir tinklo veiklos plane. Tinklo valdytojas Komisijai ir valstybėms narėms padeda rengti bendras pozicijas aviacijos klausimais, kad būtų galima koordinuoti valstybių narių pozicijas tarptautiniuose forumuose, visų pirma Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijoje (CEPT) ir Tarptautinėje telekomunikacijų sąjungoje (ITU).

                        3.

                        Valstybių narių prašymu tinklo valdytojas informuoja Komisiją apie visas problemas, susijusias su kitais pramonės sektoriais, ir kartu su Komisija bei Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencija (CEPT) imasi priemonių šioms problemoms spręsti.

                        4.

                        Nacionaliniai dažnių valdytojai tinklo valdytojui praneša apie Europos aviacijos tinklui poveikį turinčių radijo trukdžių atvejus. Tinklo valdytojas registruoja radijo trukdžių atvejus ir padeda nacionaliniams dažnių valdytojams juos įvertinti. Nacionalinių dažnių valdytojų prašymu tinklo valdytojas koordinuoja veiksmus arba teikia paramą, būtiną tokiems trukdžiams pašalinti arba jų poveikiui sumažinti.

                        5.

                        Tinklo valdytojas ir nacionaliniai dažnių valdytojai toliau plėtoja ir tobulina dažnių valdymo tvarką, planavimo kriterijus, duomenų rinkinius ir procesus, siekdami pagerinti bendrojo oro eismo dalyvių naudojamo radijo spektro naudojimą ir užimtumą. Valstybių narių prašymu tinklo valdytojas siūlo šiuos patobulinimus taip pat taikyti regionų lygmeniu.

                        6.

                        Kai reikia paskirti dažnius, asmuo arba organizacija, prašantis (-i) leisti naudoti kokį nors dažnį, atitinkamam nacionaliniam dažnių valdytojui pateikia prašymą su visais reikiamais duomenimis ir pagrindimu.

                        7.

                        Nacionaliniai dažnių valdytojai ir tinklo valdytojas vertina prašymus skirti dažnius ir nustato prioritetus remdamiesi veiklos vykdymo reikalavimais ir sutartais kriterijais. Tinklo valdytojas kartu su nacionaliniais dažnių valdytojais nustato prašymų skirti dažnius poveikį tinklui. Tinklo valdytojas, pasikonsultavęs su nacionaliniais dažnių valdytojais, nustato vertinimo ir prioritetų teikimo kriterijus, vėliau juos prižiūri ir prireikus atnaujina.

                        8.

                        Jei numatoma, kad poveikio tinklui nebus, nacionaliniai dažnių valdytojai, atsakydami į prašymą skirti dažnius, nustato tinkamą (-us) dažnį (-ius), atsižvelgdami į 12 punkte nustatytus reikalavimus.

                        9.

                        Jei numatoma, kad bus daromas poveikis tinklui, tinklo valdytojas, atsakydamas į prašymą skirti dažnius, nustato tinkamą (-us) dažnį (-ius), atsižvelgdamas į šiuos reikalavimus:

                                    a)

                                    poreikį teikti saugias ryšio, navigacijos ir stebėjimo infrastruktūros paslaugas;

                                    b)

                                    poreikį optimizuoti baigtinių radijo spektro išteklių naudojimą;

                                    c)

                                    poreikį užtikrinti, kad prieiga prie radijo spektro būtų teikiama ekonomiškai efektyviai, teisingai ir skaidriai;

                                    d)

                                    pareiškėjo (-ų) ir veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių veiklos vykdymo reikalavimus;

                                    e)

                                    prognozuojamą būsimą radijo spektro poreikį;

                                    f)

                                    ICAO Europos dažnių valdymo vadove pateiktas nuostatas.

                        10.

                        Kai nėra galimybės nustatyti tinkamo dažnio pagal 11 ir 12 punktų reikalavimus, nacionaliniai dažnių valdytojai gali prašyti tinklo valdytojo atlikti tam tikro dažnio paiešką. Siekdamas rasti sprendimą nacionaliniams dažnių valdytojams, tinklo valdytojas, padedamas nacionalinių dažnių valdytojų, gali atlikti specialų dažnių naudojimo tam tikrame geografiniame rajone padėties tyrimą.

                        11.

                        Nacionalinis dažnių valdytojas paskiria tinkamą (-us) dažnį (-ius), nustatytą (-us) pagal 12 arba 13 punktą.

                        12.

                        Nacionalinis dažnių valdytojas registruoja kiekvieną dažnių paskyrimą centriniame registre, nurodydamas šią informaciją:

                                    a)

                                    ICAO Europos dažnių valdymo vadove nurodytus duomenis, įskaitant svarbius susijusius techninius ir veiklos duomenis;

                                    b)

                                    6 punkte nurodytus išplėstinius duomenų reikalavimus;

                                    c)

                                    paskirtų dažnių naudojimo vykdant veiklą apibūdinimą;

                                    d)

                                    paskirtus dažnius naudojančios veiklą vykdančios suinteresuotosios šalies kontaktinius duomenis.

                              Valstybės narės centriniu registru naudojasi vykdydamos administracinius dažnių paskyrimo registravimo įsipareigojimus ICAO atžvilgiu.

                        13.

                        Pareiškėjui skirdamas dažnius, nacionalinis dažnių valdytojas nustato naudojimo sąlygas. Nustatomos bent šios dažnių skyrimo sąlygos:

                                    a)

                                    dažnio paskyrimas išlieka galioti, kol paskirtas dažnis naudojamas siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pareiškėjo aprašytų veiklos vykdymo reikalavimų;

                                    b)

                                    dažnio paskyrimui gali būti taikomas reikalavimas pereiti prie kitų dažnių ir toks perėjimas turės būti atliktas per nustatytą terminą;

                                    c)

                                    dažnio paskyrimas gali būti pakeistas, jei vykdydamas veiklą pareiškėjas ima naudoti dažnius kitaip, nei yra nurodęs.

                        14.

                        Nacionalinis (-ai) dažnių valdytojas (-ai) užtikrina, kad reikalavimas pereiti prie kitų dažnių, paskyrimo pakeitimas ar dažnių atšaukimas asmens arba organizacijos, kuriam (-iai) buvo paskirtas atitinkamas dažnis, būtų atliktas per sutartą terminą ir kad informacija centriniame registre būtų atitinkamai atnaujinta. Jei tokių veiksmų atlikti negalima, nacionalinis (-ai) dažnių valdytojas (-ai), tinkamai pagrįsdamas (-i), tai nurodo tinklo valdytojui.

                        15.

                        Nacionaliniai dažnių valdytojai užtikrina, kad su visais Europos aviacijos tinkle naudojamų dažnių paskyrimais susijusi B dalies 12 punkte nurodyta informacija būtų įtraukta į centrinį registrą.

                        16.

                        Tinklo valdytojas ir nacionalinis (-ai) dažnių valdytojas (-ai), laikydamiesi skaidrumą užtikrinančios tvarkos, vykdo aviacijos dažnių juostų ir paskirtų dažnių naudojimo stebėseną ir vertinimą, siekdami užtikrinti, kad dažnių juostos ir paskirti dažniai būtų naudojami tinkamai ir efektyviai. Tinklo valdytojas, pasikonsultavęs su nacionaliniais dažnių valdytojais, nustato tokią tvarką, ją prižiūri ir prireikus atnaujina. Visų pirma tinklo valdytojas nustato su dažnio paskyrimu susijusios centriniame registre saugomos informacijos, veiklos vykdymo tikslo ir tikrojo naudojimo neatitikimus, galinčius turėti neigiamos įtakos radijo dažnių funkcijai. Tinklo valdytojas apie tokius neatitikimus praneša nacionaliniam dažnių valdytojui, kad pastarasis imtųsi priemonių per sutartą terminą juos ištaisyti.

                        17.

                        Tinklo valdytojas užtikrina, kad bendros priemonės būtų prieinamos ir taip remiamas centrinis ir nacionalinis planavimas, koordinavimas, registravimas, auditas ir optimizavimas. Visų pirma tinklo valdytojas sukuria priemones, kurios padėtų atlikti centrinio registro duomenų analizę funkcijos efektyvumo stebėsenai ir 7 punkte nurodytam dažnių optimizavimo procesui sukurti ir įgyvendinti.

                  C DALIS

               Dažnių valdymo funkcijos organizavimo reikalavimai

                        1.

                        Nacionalinių dažnių valdytojų ir tinklo valdytojo bendri sprendimai priimami remiantis susitarimais, kuriais nustatomi bent šie dalykai:

                                    a)

                                    veiklos vykdymo reikalavimų vertinimo kriterijai ir jų pirmenybė;

                                    b)

                                    minimalūs naujų ar iš dalies keičiamų radijo dažnių skyrimo derinimo terminai;

                                    c)

                                    mechanizmai, kuriais užtikrinama, kad tinklo valdytojas ir nacionaliniai dažnių valdytojai pasiektų atitinkamus Europos Sąjungos masto veiklos rezultatų tikslus;

                                    d)

                                    tai, kad patobulinta dažnių valdymo tvarka, kriterijai ir procesai neturi daryti neigiamo poveikio kitose valstybėse taikomai valdymo tvarkai, kriterijams ar procesams, atsižvelgiant į ICAO regioninę tvarką;

                                    e)

                                    reikalavimai užtikrinti, kad būtų tinkamai konsultuojamasi dėl naujų ar iš dalies keičiamų valdymo susitarimų tarp valstybių narių ir visų susijusių veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių nacionaliniu ir Europos lygmeniu.

                        2.

                        Susitarimų dėl radijo dažnių koordinavimo tobulinimas nurodomas bendradarbiaujant su nacionaliniais dažnių valdytojais ir juo siekiama sumažinti, kiek praktiškai įmanoma, nebūtinas sąnaudas.

                        3.

                        Strateginio ir taktinio radijo dažnių naudojimo koordinavimas su trečiosiomis tinklo valdytojo veikloje nedalyvaujančiomis valstybėmis vykdomas remiantis ICAO regioniniais darbiniais susitarimais. Tai vykdoma siekiant trečiosioms valstybėms suteikti galimybę pasinaudoti tinklo valdytojo darbu.

                        4.

                        Valstybės narės užtikrina, kad aviacijos dažnių juostų naudojimas, kai jas naudoja kariniai naudotojai, bendro sprendimų priėmimo būdu būtų tinkamai koordinuojamas su nacionaliniais dažnių valdytojais ir tinklo valdytoju.

            IV PRIEDAS
            RADARO ATSAKIKLIŲ KODŲ FUNKCIJA
            A DALIS

               Tikslai ir bendrieji reikalavimai

               Atsakiklio kodas

                        1.

                        Šios funkcijos tikslai:

                                    a)

                                    visoms kodų skyrimo procese dalyvaujančioms suinteresuotosioms šalims paskirti aiškius vaidmenis ir pareigas, nustatyti kodų skyrimo principus daugiausiai dėmesio skiriant bendriems tinklo veiklos rezultatams ir taip paspartinti kodų skyrimo procesą;

                                    b)

                                    padidinti kodų skyrimo ir faktinio kodų naudojimo skaidrumą ir taip suteikti galimybę geriau vertinti bendrą tinklo efektyvumą.

                        2.

                        Antrinių apžvalgos radarų (SSR) atsakiklių kodus tinklo valdytojas valstybėms narėms ir oro navigacijos paslaugų teikėjams skiria taip, kad būtų optimizuotas jų saugus ir efektyvus paskirstymas atsižvelgiant į šiuos dalykus:

                                    a)

                                    visų veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių veiklos vykdymo reikalavimus;

                                    b)

                                    esamą ir prognozuojamą oro eismo intensyvumo lygius;

                                    c)

                                    reikiamą SSR atsakiklių kodų naudojimą laikantis atitinkamų ICAO regioninio oro navigacijos plano (Europos regiono) priemonių ir paslaugų įgyvendinimo dokumento nuostatų ir rekomendacijų.

                        3.

                        Tinklo valdytojas užtikrina, kad valstybės narėms, oro navigacijos paslaugų teikėjams ir trečiosioms valstybėms būtų nuolat prieinamas SSR atsakiklių kodų paskyrų sąrašas su išsamia naujausia informacija apie SSR kodų paskyras.

                        4.

                        Tinklo valdytojas, atsižvelgdamas į visus SSR atsakiklių kodų naudojimo civilinėms ir karinėms reikmėms būdus, įgyvendina oficialų SSR atsakiklių kodų skyrimo reikalavimų nustatymo, vertinimo ir derinimo procesą.

                        5.

                        4 punkte nurodytą oficialų procesą sudaro bent svarbios sutartos procedūros, trukmė, ir veiklos rezultatų tikslai, taikomi šiai veiklai:

                                    a)

                                    SSR atsakiklių kodų skyrimo paraiškų teikimui;

                                    b)

                                    SSR atsakiklių kodų skyrimo paraiškų vertinimui;

                                    c)

                                    SSR atsakiklių kodų paskyrų siūlomų pakeitimų derinimui su valstybėmis narėmis pagal B dalyje nustatytus reikalavimus;

                                    d)

                                    periodiškam kodų skyrimo ir poreikių auditui siekiant optimizuoti padėtį, įskaitant jau paskirtų kodų perskirstymą;

                                    e)

                                    periodiškam 3 punkte nurodyto bendro SSR atsakiklių kodų paskyrų sąrašo keitimui, tvirtinimui ir platinimui;

                                    f)

                                    pranešimui apie nenumatytus SSR atsakiklių kodų paskyrų nesuderinamumo atvejus, tų atvejų vertinimui ir sprendimui;

                                    g)

                                    pranešimui apie SSR atsakiklių kodų paskyrimo klaidas, aptiktas atliekant kodų išlaikymo patikrinimą, jų vertinimui ir šalinimui;

                                    h)

                                    pranešimui apie nenumatytą SSR atsakiklių kodų paskyrų stygių, jo vertinimui ir šalinimui;

                                    i)

                                    duomenų ir informacijos teikimui pagal C dalyje išdėstytus reikalavimus.

                        6.

                        Tinklo valdytojas tikrina, ar vykdant 4 punkte nustatytą procesą gautos SSR atsakiklių kodų skyrimo paraiškos atitinka procese taikomas formato ir duomenų taisykles ir išsamumo, tikslumo, pateikimo laiku ir pagrindimo reikalavimus.

                        7.

                        Valstybės narės užtikrina, kad SSR atsakiklių kodai būtų skiriami orlaiviams pagal 3 punkte nurodytą SSR atsakiklių kodų paskyrų sąrašą.

                        8.

                        Tinklo valdytojas valstybių narių ir oro navigacijos paslaugų teikėjų vardu naudoja centrinę SSR atsakiklių kodų skyrimo ir valdymo sistemą, pagal kurią SSR atsakiklių kodai bendrajam oro eismui skiriami automatiškai.

                        9.

                        Tinklo valdytojas įgyvendina reguliaraus vertinimo, kaip valstybės narės ir oro navigacijos paslaugų teikėjai naudoja SSR atsakiklių kodus, tvarką ir priemones.

                        10.

                        Tinklo valdytojas, valstybės narės ir oro navigacijos paslaugų teikėjai susitaria dėl planų ir tvarkos, kuriais būtų remiama periodiška analizė ir būsimų SSR atsakiklių kodų reikalavimų nustatymas. Ta analizė apima ir galimo poveikio veiklos rezultatams dėl numatomo SSR atsakiklių kodų paskyrų stygiaus nustatymą.

                        11.

                        Tinklo valdytojas parengia ir tvarko veiklos vadovus, kuriuose pateikiami reikalingi nurodymai ir informacija, kad būtų galima vykdyti tinklo funkciją pagal šio reglamento reikalavimus. Tie veiklos vadovai platinami ir tvarkomi taikant atitinkamus kokybės ir dokumentų valdymo procesus.

               S režimo užklausiklio kodas

                        12.

                        Šio proceso tikslai:

                                    a)

                                    vykdyti suderintą S režimo užklausiklio kodų skyrimą, suteikiant galimybę užtikrinti bendrą tinklo efektyvumą;

                                    b)

                                    sukurti reguliavimo bazę, kuri suteiktų galimybę užtikrinti geresnį reikalavimų vykdymą ir geresnę jų vykdymo kontrolę.

                        13.

                        Užklausiklio kodus tinklo valdytojas civilinėms ir karinėms reikmėms naudojamiems S režimo užklausikliams skiria taip, kad būtų optimizuotas saugus ir efektyvus oro eismo stebėjimas ir civilinis ir karinis koordinavimas, atsižvelgiant į šiuos dalykus:

                                    a)

                                    visų veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių veiklos vykdymo reikalavimus;

                                    b)

                                    Komisijos reglamentą (EB) Nr. 262/2009 (1);

                                    c)

                                    reikiamą S režimo užklausiklio kodų valdymą pagal Europos antrinių apžvalgos radarų S režimo užklausiklio kodų skyrimo principų ir procedūrų (ICAO EUR dokumentas Nr. 024) nuostatas.

                        14.

                        Tinklo valdytojas valstybių narių vardu naudoja centrinę užklausiklio kodų paskyrimo sistemą (2), pagal kurią S režimo užklausikliams suderintai skiriami užklausiklio kodai.

                        15.

                        Valstybės narės, naudodamos užklausiklio kodų paskyrimo sistemą, S režimo operatoriams teikia centrinę užklausiklio kodų paskyrimo paslaugą.

                        16.

                        Tinklo valdytojas užtikrina, kad valstybės narėms, S režimo operatoriams ir trečiosioms valstybėms būtų nuolat prieinamas užklausiklio kodų paskyrimo planas su naujausiu patvirtintu išsamiu ICAO Europos regiono užklausiklio kodų paskyrų rinkiniu.

                        17.

                        Tinklo valdytojas, atsižvelgdamas į visus reikiamus užklausiklio kodų naudojimo civilinėms ir karinėms reikmėms būdus, įgyvendina oficialų užklausiklio kodų skyrimo reikalavimų nustatymo, vertinimo ir derinimo procesą.

                        18.

                        17 punkte nurodytą oficialų procesą sudaro bent svarbios sutartos procedūros, trukmė ir veiklos rezultatų tikslai, taikomi šiai veiklai:

                                    a)

                                    užklausiklio kodų skyrimo paraiškų pateikimui;

                                    b)

                                    užklausiklio kodų skyrimo paraiškų vertinimu;

                                    c)

                                    užklausiklio kodų paskyrų siūlomų pakeitimų derinimui su valstybėmis narėmis pagal B dalyje nustatytus reikalavimus;

                                    d)

                                    periodiškam užklausiklio kodų skyrimo ir poreikių auditui siekiant pagerinti padėtį, įskaitant jau paskirtų užklausiklio kodų perskirstymą;

                                    e)

                                    periodiškam 16 punkte nurodyto bendro užklausiklio kodų paskyrimo plano keitimui, tvirtinimui ir platinimui;

                                    f)

                                    pranešimui apie nenumatytus S režimo užklausiklių kodų konfliktus, jų vertinimui ir sprendimui;

                                    g)

                                    pranešimui apie nenumatytą užklausiklio kodų paskyrų stygių, jo vertinimui ir šalinimui;

                                    h)

                                    duomenų ir informacijos teikimui pagal C dalyje išdėstytus reikalavimus.

                        19.

                        Tinklo valdytojas tikrina, ar vykdant 18 punkte nustatytą procesą gautos užklausiklio kodų skyrimo paraiškos atitinka proceso reikalavimus, susijusius su formatu ir duomenų taisyklėmis, išsamumu, tikslumu, pateikimu laiku ir pagrindimu.

                        20.

                        Vykdydamas 18 punkte nustatytą procesą, tinklo valdytojas:

                                    a)

                                    sumodeliuoja naują užklausiklio kodų paskyrimo plano versiją, atsižvelgdamas į dar neišnagrinėtus prašymus;

                                    b)

                                    parengia siūlomą naują užklausiklio kodų paskyrimo plano versiją, kuri bus teikiama patvirtinti valstybėms narėms, kurioms ši versija turi įtakos;

                                    c)

                                    užtikrina, kad siūloma nauja užklausiklio kodų paskyrimo plano versija kuo labiau atitiktų užklausiklio kodų prašymų eksploatacinius reikalavimus;

                                    d)

                                    atnaujina užklausiklio kodų paskyrimo planą ir iš karto po patvirtinimo perduoda valstybėms narėms, nepažeisdamas nacionalinių procedūrų, taikomų informacijos apie kariuomenės eksploatuojamų S režimo užklausiklius perdavimui.

                        21.

                        Tinklo valdytojas įgyvendina reguliaraus vertinimo, kaip civiliai ir kariškiai S režimo operatoriai naudoja S režimo užklausiklio kodus, tvarką ir priemones.

                        22.

                        Tinklo valdytojas, valstybės narės ir S režimo operatoriai susitaria dėl planų ir tvarkos, kuriais būtų remiama periodiška analizė ir būsimų S režimo užklausiklio kodų reikalavimų nustatymas. Ta analizė apima ir galimo poveikio veiklos rezultatams dėl numatomo užklausiklio kodų paskyrų stygiaus nustatymą.

                        23.

                        Tinklo valdytojas parengia ir tvarko veiklos vadovus, kuriuose pateikiami reikalingi nurodymai ir informacija, kad būtų galima vykdyti tinklo funkciją pagal šio reglamento reikalavimus. Tie veiklos vadovai platinami ir tvarkomi taikant atitinkamus kokybės ir dokumentų valdymo procesus.

                  B DALIS

               Konkretaus konsultacijų mechanizmo reikalavimai

               Atsakiklio kodas

                        1.

                        Tinklo valdytojas nustato specialų išsamių SSR atsakiklių kodų skyrimo susitarimų derinimo ir susijusių konsultacijų mechanizmą. Šiuo mechanizmu turi būti:

                                    a)

                                    užtikrinta, kad būtų atsižvelgiama į SSR atsakiklių kodų naudojimo trečiosiose valstybėse poveikį dalyvaujant SSR atsakiklių kodų valdymo darbiniuose susitarimuose, nurodytuose atitinkamose ICAO regioninio oro navigacijos plano (Europos regiono) priemonių ir paslaugų įgyvendinimo dokumento nuostatose;

                                    b)

                                    užtikrinta, kad A dalies 3 punkte nurodyti SSR atsakiklių kodų paskyrų sąrašai būtų suderinami su kodų valdymo planu, nustatytu atitinkamose ICAO regioninio oro navigacijos plano (Europos regiono) priemonių ir paslaugų įgyvendinimo dokumento nuostatose;

                                    c)

                                    nustatyti reikalavimai, kuriais būtų užtikrinama, kad su susijusiomis valstybėmis narėmis būtų tinkamai konsultuojamasi dėl naujų ar keičiamų SSR atsakiklių kodų valdymo susitarimų;

                                    d)

                                    nustatyti reikalavimai, kuriais būtų užtikrinama, kad dėl naujų ar keičiamų SSR atsakiklių kodų valdymo susitarimų valstybės narės tinkamai konsultuotųsi su visomis suinteresuotosiomis šalimis nacionaliniu lygmeniu;

                                    e)

                                    užtikrintas strateginio ir taktinio SSR atsakiklių kodų naudojimo koordinavimas su trečiosiomis valstybėmis dalyvaujant SSR atsakiklių kodų valdymo darbiniuose susitarimuose, nurodytuose atitinkamose ICAO regioninio oro navigacijos plano (Europos regiono) priemonių ir paslaugų įgyvendinimo dokumento nuostatose;

                                    f)

                                    nustatyti minimalūs siūlomų naujų arba iš dalies keičiamų apžvalgos sistemų užklausiklių ir SSR atsakiklių kodų skyrimo derinimo ir susijusių konsultacijų terminai;

                                    g)

                                    užtikrinta, kad SSR atsakiklių kodų sąrašo paskyrų pakeitimus turėtų patvirtinti valstybės narės, kurioms taikomas toks pakeitimas;

                                    h)

                                    nustatyti reikalavimai, kuriais būtų užtikrinama, kad apie patvirtintus SSR atsakiklių kodų paskyrų sąrašo pakeitimus būtų iškart pranešama visoms suinteresuotosioms šalims, nepažeidžiant nacionalinės informacijos apie SSR atsakiklių kodų naudojimą, kai juos naudoja karinės institucijos, pranešimo tvarkos.

                        2.

                        Tinklo valdytojas, derindamas veiksmus su nacionalinėmis karinėmis institucijomis, užtikrina, kad būtų imtasi reikiamų priemonių, jog SSR atsakiklių kodų skyrimas ir naudojimas karinėms reikmėms neturėtų neigiamo poveikio bendrojo oro eismo saugai ar jo srautų efektyvumui.

               S režimo užklausiklio kodas

                        3.

                        Tinklo valdytojas nustato specialų išsamių S režimo užklausiklio kodų skyrimo susitarimų derinimo ir susijusių konsultacijų mechanizmą. Šiuo mechanizmu turi būti:

                                    a)

                                    nustatyti siūlomų naujų arba iš dalies keičiamų S režimo užklausiklio kodų skyrimo derinimo ir susijusių konsultacijų terminai;

                                    b)

                                    užtikrinta, kad S režimo užklausiklio kodų paskyrimo plano pakeitimus turėtų patvirtinti valstybės narės, kurioms taikomas toks pakeitimas;

                                    c)

                                    užtikrintas strateginio ir taktinio S režimo užklausiklio kodų naudojimo koordinavimas su trečiosiomis valstybėmis dalyvaujant S režimo užklausiklio kodų valdymo darbiniuose susitarimuose;

                                    d)

                                    nustatyti reikalavimai, kuriais būtų užtikrinama, kad apie patvirtintus S režimo užklausiklio kodų paskyrimo plano pakeitimus būtų iškart pranešama visoms suinteresuotosioms šalims, nepažeidžiant nacionalinės informacijos apie S režimo užklausiklio kodų ir SSR atsakiklių kodų naudojimą, kai juos naudoja karinės institucijos, pranešimo tvarkos.

                        4.

                        Tinklo valdytojas užtikrina, kad bendro sprendimų priėmimo būdu su valstybėmis narėmis būtų tinkamai konsultuojamasi dėl naujų ar keičiamų užklausiklio kodų valdymo susitarimų.

                        5.

                        Tinklo valdytojas kartu su nacionalinėmis karinėmis institucijomis užtikrina, kad būtų imtasi reikiamų priemonių, jog S režimo užklausiklio kodų skyrimas ir naudojimas karinėms reikmėms neturėtų neigiamo poveikio bendrojo oro eismo saugai ar jo srautų efektyvumui.

                  C DALIS

               Duomenų teikimo reikalavimai

               Atsakiklio kodas

                        1.

                        Teikiamos naujų SSR atsakiklių kodų skyrimo ar esamų paskyrų pakeitimo paraiškos turi atitikti A dalies 4 punkte nurodytus proceso reikalavimus, susijusius su formatu ir duomenų taisyklėmis, išsamumu, tikslumu, pateikimu laiku ir pagrindimu.

                        2.

                        Kad padėtų vykdyti su SSR atsakiklių kodais susijusią tinklo funkciją, valstybės narės per sutartą tinklo valdytojo nustatytą terminą tinklo valdytojui pateikia šiuos duomenis ir informaciją:

                                    a)

                                    naujausius įrašus apie visų SSR atsakiklių kodų paskyrimą ir naudojimą jų atsakomybės srityje, atsižvelgdamos į apribojimus dėl saugumo, susijusius su visišku tam tikrų bendrajam oro eismui nenaudojamų kariniais tikslais naudojamų kodų paskyrų atskleidimu;

                                    b)

                                    pagrindimą, kad esamos arba prašomos SSR atsakiklių kodų paskyros yra būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi veiklos vykdymo reikalavimų;

                                    c)

                                    išsamią informaciją apie paskirtus SSR atsakiklių kodus, kurie nebereikalingi veiklai vykdyti ir gali būti atlaisvinti, kad juos būtų galima perskirstyti tinkle;

                                    d)

                                    nenumatyto SSR atsakiklių kodų paskyrų stygiaus (jei yra) ataskaitas;

                                    e)

                                    išsamią informaciją apie planuojamo sistemų ar jų sudedamųjų dalių įrengimo ar jų eksploatacinės būklės pasikeitimus, kurių poveikis gali būti svarbus skiriant SSR atsakiklių kodus skrydžiams.

                        3.

                        Kad padėtų vykdyti su SSR atsakiklių kodais susijusią tinklo funkciją, oro navigacijos paslaugų teikėjai per sutartą tinklo valdytojo nustatytą terminą tinklo valdytojui pateikia šiuos duomenis ir informaciją:

                                    a)

                                    pagerintos taktinio srautų valdymo sistemos koreliuotų skrydžių duomenų ataskaitas, kuriose nurodomi SSR atsakiklių kodai, paskirti bendrajam oro eismui, kuriame skrydžiai vykdomi pagal skrydžių pagal prietaisus taisykles;

                                    b)

                                    dėl SSR atsakiklių kodų paskyrimo vykdant veiklą atsiradusio nenumatyto nesuderinamumo ar pavojaus atvejų ataskaitas, įskaitant tai, kaip išspręstas toks nesuderinamumas.

                        4.

                        Valstybių narių ir oro navigacijos paslaugų teikėjų atsakymuose, pateikiamuose vykdant siūlomų SSR atsakiklių kodų paskyrų pakeitimų ir SSR atsakiklių kodų paskyrų sąrašo papildymų derinimą, nurodomi bent šie dalykai:

                                    a)

                                    ar numatomas koks nors SSR atsakiklių kodų paskyrų nesuderinamumas arba su tomis paskyromis susijęs pavojus;

                                    b)

                                    ar bus padarytas neigiamas poveikis veiklos vykdymo reikalavimams ar efektyvumui (arba patvirtinama, kad tokio poveikio nebus);

                                    c)

                                    patvirtinimas, kad SSR atsakiklių kodų paskyrų pakeitimus galima įgyvendinti laikantis reikiamų terminų.

               S režimo užklausiklio kodas

                        5.

                        Teikiamos naujų užklausiklio kodų skyrimo arba esamų paskyrų pakeitimo paraiškos turi atitikti A dalies 17 punkte nurodytus proceso reikalavimus, susijusius su formatu ir duomenų taisyklėmis, išsamumu, tikslumu, pateikimu laiku ir pagrindimu.

                        6.

                        Kad padėtų teikti užklausiklio kodų paskyrimo paslaugą, valstybės narės per sutartą tinklo valdytojo nustatytą terminą tinklo valdytojui pateikia šiuos duomenis ir informaciją:

                                    a)

                                    Reglamente (EB) Nr. 262/2009 nurodytas S režimo užklausiklių charakteristikas;

                                    b)

                                    išsamią informaciją apie planuojamo S režimo užklausiklių ar jų sudedamųjų dalių įrengimo ar jų eksploatacinės būklės pasikeitimus, kurių poveikis gali būti svarbus skiriant užklausiklio kodus S režimo užklausikliams;

                                    c)

                                    pagrindimą, kad esamos ir prašomos užklausiklių kodų paskyros yra būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi veiklos vykdymo reikalavimų;

                                    d)

                                    paskirtus užklausiklio kodus, kurie nebereikalingi veiklai vykdyti ir gali būti atlaisvinti, kad juos būtų galima perskirstyti tinkle;

                                    e)

                                    nenumatyto užklausiklio kodų paskyrų stygiaus (jei yra) ataskaitas.

                        7.

                        Tinklo valdytojas naudoja valstybių narių atsakymus dėl užklausiklio kodų paskyrimo plano pasiūlymo, įskaitant:

                                    a)

                                    informaciją, ar numatomas koks nors S režimo užklausiklio kodų paskyrų nesuderinamumas arba su tomis paskyromis susijęs pavojus;

                                    b)

                                    patvirtinimą, kad bus padarytas neigiamas poveikis veiklos vykdymo reikalavimams ar efektyvumui, arba patvirtinimą, kad tokio poveikio nebus;

                                    c)

                                    patvirtinimą, kad S režimo užklausiklio kodų paskyrų pakeitimus galima įgyvendinti laikantis reikiamų terminų.

                        8.

                        Tinklo valdytojas padeda valstybėms narėms spręsti S režimo užklausiklio kodų konfliktus, apie kuriuos praneša valstybės narės arba S režimo operatoriai.

               (1)  2009 m. kovo 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 262/2009, kuriuo nustatomi suderinto S režimo užklausiklio kodų skyrimo ir naudojimo bendrame Europos danguje reikalavimai (OL L 84, 2009 3 31, p. 20).

               (2)  Kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 262/2009 2 straipsnio 11 dalyje.

            V PRIEDAS
            TINKLO STRATEGINIO PLANO ŠABLONAS
            Tinklo strateginis planas sudaromas remiantis tokia struktūra:

                        1.

                        ĮVADAS

                        1.1.

                        Tinklo strateginio plano taikymo sritis (geografinė sritis ir laikotarpis)

                        1.2.

                        Plano rengimas ir tvirtinimo procesas

                        2.

                        BENDROSIOS APLINKYBĖS IR REIKALAVIMAI

                        2.1.

                        Esamos ir planuojamos padėties tinkle, įskaitant EMTK, ATFM, oro uostus ir ribotus išteklius, aprašymas

                        2.2.

                        Su plano laikotarpiu susiję uždaviniai ir galimybės (įskaitant eismo poreikio prognozę ir pasaulinę raidą)

                        2.3.

                        Veiklos rezultatų tikslai ir įvairių suinteresuotųjų šalių pareikšti veiklos reikalavimai, taip pat visos Sąjungos veiklos rezultatų tikslai

                        3.

                        STRATEGINĖ VIZIJA

                        3.1.

                        Tinklo plėtros ir pažangos, kuriomis būtų sėkmingai siekiama veiklos rezultatų tikslų ir užtikrinama atitiktis veiklos reikalavimams, strategijos aprašymas

                        3.2.

                        Derėjimas su veiklos rezultatų planu

                        3.3.

                        Derėjimas su Europos oro eismo valdymo pagrindiniu planu

                        3.4.

                        Derėjimas su bendrais projektais, parengtais pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 409/2013

                        4.

                        STRATEGINIAI TIKSLAI

                        4.1.

                        Tinklo strateginių tikslų aprašymas:

                                    a)

                                    aptarti veikloje dalyvaujančių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimo aspektus – funkcijas ir pareigas;

                                    b)

                                    nurodyti, kaip strateginiai tikslai atitiks reikalavimus;

                                    c)

                                    nurodyti, kaip bus vertinama pažanga siekiant tų tikslų;

                                    d)

                                    nurodyti, kokį poveikį strateginiai tikslai turės pramonei ir kitoms susijusioms sritims.

                        5.

                        STRATEGINIS PLANAVIMAS

                        5.1.

                        Trumpojo ir vidutinės trukmės laikotarpio planavimo aprašymas:

                                    a)

                                    kiekvieno strateginio tikslo prioritetai;

                                    b)

                                    kiekvieno strateginio tikslo įgyvendinimas: reikalingų technologijų diegimas, architektūrinis poveikis, žmogiškieji aspektai, reikalingos sąnaudos, nauda, taip pat valdymo, išteklių ir reguliavimo poreikis;

                                    c)

                                    reikalingas veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių dalyvavimas, įskaitant jų funkcijas ir pareigas, įgyvendinant kiekvieną plano elementą;

                                    d)

                                    sutartas tinklo valdytojo dalyvavimo lygis padedant įgyvendinti kiekvieną iš plano elementų, susijusių su kiekviena atskira funkcija.

                        5.2.

                        Ilgojo laikotarpio planavimo aprašymas:

                                    a)

                                    kaip ketinama siekti kiekvieno iš strateginių tikslų, atsižvelgiant į reikalingą technologiją ir atitinkamus mokslinių tyrimų ir plėtros aspektus, architektūrinį poveikį, žmogiškuosius aspektus, verslo argumentus, reikiamą valdymą ir reguliavimą, taip pat susijusį tų investicijų pagrindimą saugos ir ekonominiu požiūriu;

                                    b)

                                    reikalingas veiklą vykdančių suinteresuotųjų šalių dalyvavimas, įskaitant jų funkcijas ir pareigas, įgyvendinant kiekvieną plano elementą.

                        6.

                        RIZIKOS VERTINIMAS

                        6.1.

                        Su plano įgyvendinimu susijusios rizikos aprašymas.

                        6.2.

                        Stebėsenos proceso aprašymas (įskaitant galimą nukrypimą nuo pradinių tikslų).

                        7.

                        REKOMENDACIJOS

                        7.1.

                        Veiksmai, kurių turėtų imtis Sąjunga ir valstybės narės, siekdamos prisidėti prie plano įgyvendinimo.

            VI PRIEDAS
            TINKLO VEIKLOS PLANO ŠABLONAS
            Tinklo veiklos planas sudaromas remiantis tokia bendrąja struktūra (ji pritaikoma prie konkrečių sąlygų atsižvelgiant į slankų plano pobūdį ar laikotarpį (treji–penkeri metai, vieneri metai, sezonas, savaitė ar diena):

                        1.

                        ĮVADAS

                        1.1.

                        Tinklo veiklos plano taikymo sritis (geografinė sritis ir laikotarpis)

                        1.2.

                        Plano rengimas ir tvirtinimo procesas

                        2.

                        TINKLO VEIKLOS PLANO APRAŠYMAS, VEIKLOS UŽDUOTYS IR TIKSLAI

                                    —

                                    Nurodomi veikloje dalyvaujančių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimo aspektai – funkcijos ir pareigos,

                                    —

                                    nurodoma, kaip bus vykdomos veiklos užduotys ir siekiama tikslų tinklo veiklos plano taktiniu, parengiamuoju, trumpojo laikotarpio ir vidutinės trukmės laikotarpio etapais, taip pat kaip bus siekiama kitų veiklos rezultatų tikslų, nustatytų pagal veiklos rezultatų planą,

                                    —

                                    planavimo laikotarpiui nustatyti prioritetai ir reikalingi ištekliai,

                                    —

                                    poveikis OEV sektoriuje ir kitose susijusiose srityse.

                        3.

                        BENDRAS TINKLO VEIKLOS PLANAVIMO PROCESAS

                                    —

                                    Bendro tinklo veiklos planavimo proceso aprašymas,

                                    —

                                    tinklo veiklos plano strateginio vystymo ir pažangos, kuria būtų užtikrinama atitiktis veiklos rezultatų reikalavimams ir sėkmingai siekiama kitų pagal veiklos rezultatų planą nustatytų veiklos rezultatų tikslų, aprašymas,

                                    —

                                    naudotų priemonių ir duomenų aprašymas.

                        4.

                        BENDROSIOS APLINKYBĖS IR VEIKLOS VYKDYMO REIKALAVIMAI

                        4.1.

                        Ankstesnių tinklo veiklos rezultatų santrauka

                        4.2.

                        Su plano laikotarpiu susiję uždaviniai ir galimybės

                        4.3.

                        Tinklo eismo prognozė pagal 1 ir 2 priedėlius, įskaitant:

                                    —

                                    tinklo prognozę,

                                    —

                                    oro navigacijos paslaugų teikėjo, funkcinio oro erdvės bloko ir rajono skrydžių valdymo vadavietės prognozę,

                                    —

                                    pagrindinių oro uostų prognozę,

                                    —

                                    eismo prognozės analizę, įskaitant įvairius scenarijus,

                                    —

                                    išskirtinių įvykių poveikio analizę.

                        4.4.

                        Tinklo veiklos rezultatų reikalavimai, įskaitant:

                                    —

                                    bendro tinklo pajėgumo reikalavimus,

                                    —

                                    oro navigacijos paslaugų teikėjo, funkcinio oro erdvės bloko ir rajono skrydžių valdymo vadavietės pajėgumo reikalavimus,

                                    —

                                    oro uosto pajėgumą,

                                    —

                                    pajėgumo reikalavimų analizę,

                                    —

                                    bendros tinklo aplinkos ir (arba) skrydžių efektyvumo reikalavimus,

                                    —

                                    bendros tinklo saugos reikalavimus,

                                    —

                                    reikalavimus nenumatytais atvejais ir poveikį tinklui turinčių paslaugų tęstinumą.

                        4.5.

                        Įvairių suinteresuotųjų šalių, įskaitant karinį sektorių, pareikšti veiklos vykdymo poreikiai

                        5.

                        TINKLO VEIKLOS REZULTATŲ GERINIMO PLANAI IR TINKLO LYGMENS VEIKSMAI

                                    —

                                    Planų ir veiksmų, kuriuos numatoma įgyvendinti tinklo lygmeniu, įskaitant susijusius su oro erdve, ribotais ištekliais ir ATFM, aprašymas,

                                    —

                                    kiekvieno plano ir veiksmo indėlio į veiklos rezultatus aprašymas.

                        6.

                        VEIKLOS REZULTATŲ GERINIMO PLANAI IR VIETOS LYGMENS OPERATYVINIAI VEIKSMAI

                                    —

                                    Kiekvieno plano ir operatyvinio veiksmo, kuriuos numatoma įgyvendinti vietos lygmeniu, aprašymas,

                                    —

                                    kiekvieno plano ir veiksmo indėlio į veiklos rezultatus aprašymas,

                                    —

                                    ryšių su trečiosiomis valstybėmis aprašymas ir darbas, susijęs su ICAO.

                        7.

                        IŠSKIRTINIAI ĮVYKIAI

                                    —

                                    Išskirtinių įvykių, turinčių didelį poveikį OEV, apžvalga,

                                    —

                                    atskiri išskirtiniai įvykiai ir reagavimas į juos atsižvelgiant į tinklo aplinkybes,

                                    —

                                    didelio masto karinės pratybos.

                        8.

                        SU ORO ERDVE SUSIJĘ KARINIAI REIKALAVIMAI

                                    —

                                    Oro erdvės prieinamumas – numatytosios dienos ir laikas, kada rezervuota oro erdvė yra prieinama,

                                    —

                                    specialūs nenumatyto rezervuotos oro erdvės naudojimo prašymai,

                                    —

                                    rezervuotos oro erdvės (kai jos nereikia) atlaisvinimas civiliniam naudojimui, pranešant apie tai kuo anksčiau.

                        9.

                        BENDRA TINKLO VEIKLOS REZULTATŲ PROGNOZĖ IR ANALIZĖ

                                    —

                                    OEV užlaikymo mažinimo ir (arba) pajėgumo uždaviniai ir prognozės tinklo, oro navigacijos paslaugų teikėjo, funkcinio oro erdvės bloko ir rajono skrydžių valdymo vadavietės lygmenimis,

                                    —

                                    oro uosto veiklos rezultatai,

                                    —

                                    tinklo aplinkos ir (arba) skrydžių efektyvumo veiklos rezultatų uždaviniai ir prognozė,

                                    —

                                    išskirtinių įvykių poveikis,

                                    —

                                    veiklos rezultatų uždavinių ir prognozės analizė.

                        10.

                        VEIKLOS PROBLEMINIŲ SRIČIŲ NUSTATYMAS IR POVEIKIO MAŽINIMO SPRENDIMAI TINKLO IR VIETOS LYGMENIU

                                    —

                                    Veiklos (saugos, pajėgumo, skrydžių efektyvumo) probleminių sričių ir galimų probleminių sričių nustatymas, jų priežastys ir sutarti sprendimai ar poveikio mažinimo veiksmai, įskaitant poreikio ir pajėgumo pusiausvyros palaikymo galimybes.

               1 priedėlis
               Rajono skrydžių valdymo vadavietės (RSVV)
               Tinklo veiklos plane pagal kiekvieną RSVV pateikiamas išsamus visų šiame priedėlyje nurodytų sričių aprašymas, kuriame apibūdinamos planuojamos veiklos gerinimo priemonės, laikotarpio perspektyvos, eismo prognozė, užlaikymo mažinimo uždavinys ir prognozė, svarbūs renginiai, kurie gali turėti poveikį eismui, ir pateikiami su veiklos vykdymu susiję kontaktiniai duomenys.
               Tinklo valdytojas įtraukia šią su kiekvienu RSVV susijusią informaciją:

                           —

                           eismo prognozę,

                           —

                           dabartinių veiklos rezultatų analizę,

                           —

                           pasiekto pajėgumo kiekybinį vertinimą (pajėgumo atskaitos taškas),

                           —

                           pagal įvairius eismo raidos scenarijus reikalingo pajėgumo kiekybinį vertinimą (reikalingo pajėgumo profilis),

                           —

                           su oro navigacijos paslaugų teikėjais suderintų planuojamų veiklos gerinimo RSVV lygmens veiksmų kiekybinį vertinimą,

                           —

                           užlaikymo mažinimo užduotį ir prognozę,

                           —

                           numatomų veiklos rezultatų analizę (sauga, pajėgumas, aplinkosauga).

                     Kiekvienas oro navigacijos paslaugų teikėjas tinklo valdytojui pateikia šią į atskirų RSVV aprašymus įtrauktiną informaciją:

                           —

                           vietos užlaikymo mažinimo uždavinį,

                           —

                           eismo prognozės vertinimą ir patvirtinimą, atsižvelgiant į vietoje sukauptas žinias,

                           —

                           esamų sektorių skaičių: sektorių konfigūraciją ir darbo tvarkaraštį pagal sezonus, savaitės dienas, paros laiką,

                           —

                           pajėgumą, stebimas kiekvieno sektoriaus vertes, su kiekviena konfigūracija ir darbo tvarkaraščiu susijusią eismo apimtį,

                           —

                           planuojamus arba žinomus išskirtinius įvykius, nurodant datas ir laiką ir susijusį poveikį veiklos rezultatams,

                           —

                           išsamią informaciją apie planuojamas veiklos gerinimo priemones, jų įgyvendinimo tvarkaraštį ir susijusį neigiamą ir (arba) teigiamą poveikį pajėgumui ir (arba) efektyvumui,

                           —

                           išsamią informaciją apie siūlomus ir patvirtintus oro erdvės struktūros ir naudojimo pakeitimus,

                           —

                           su tinklo valdytoju suderintus papildomus veiksmus,

                           —

                           su RSVV veiklos vykdymu susijusius kontaktinius duomenis.

               2 priedėlis
               Oro uostai
               Dėl Europos oro uostų, kurie daro poveikį tinklo veikimui, tinklo veiklos plane pateikiamas išsamus visų šiame priedėlyje nurodytų sričių aprašymas, taip pat apibūdinamos planuojamos veiklos gerinimo priemonės, laikotarpio perspektyvos, eismo ir užlaikymo prognozė, svarbūs įvykiai, kurie gali turėti poveikį eismui, ir pateikiami su veiklos vykdymu susiję kontaktiniai duomenys.
               Tinklo valdytojas, visų pirma – remdamasis oro uostų operatorių ir oro navigacijos paslaugų teikėjų gautais duomenimis, pateikia kiekvieno oro uosto:

                           —

                           eismo prognozę,

                           —

                           veiklos rezultatų, kuriuos numatoma pasiekti numatytomis veiklos gerinimo priemonėmis, analizę (sauga, pajėgumas, aplinkosauga).

                     Kiekvienas į tinklo veiklos planą įtrauktas oro uostas, orlaivių naudotojas ir vietinė ATS tarnyba sudaro susitarimus, pagal kuriuos tinklo valdytojui būtų teikiama ši į atskirų oro uostų aprašymus įtrauktina informacija:

                           —

                           eismo prognozės vertinimas ir patvirtinimas, atsižvelgiant į vietoje sukauptas žinias,

                           —

                           su kiekviena kilimo ir tūpimo takų konfigūracija susijęs kilimo ir tūpimo takų pajėgumas, esamas ir numatomas atvykstančių ir išvykstančių orlaivių skaičius,

                           —

                           kai taikoma – pajėgumas nakties laikotarpiu ir nakties laikotarpio trukmė,

                           —

                           išsami informacija apie planuojamas veiklos gerinimo priemones, jų įgyvendinimo tvarkaraštis ir susijęs neigiamas ir (arba) teigiamas poveikis pajėgumui ir (arba) efektyvumui,

                           —

                           planuojami arba žinomi išskirtiniai įvykiai, nurodant datas ir laiką ir susijusį poveikį veiklos rezultatams,

                           —

                           kitos planuojamos pajėgumo užtikrinimo priemonės,

                           —

                           su tinklo valdytoju suderinti papildomi veiksmai.