title: 2010 m. sausio 19 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 54/2010, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams

text:
22.1.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 17/1

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 54/2010
   2010 m. sausio 19 d.
   kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), panaikinantį 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               1994 m. vasario mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 229/94 (3) importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) kilmės etanolaminams (toliau – nagrinėjamasis produktas) nustatė galutinius antidempingo muitus.

               (2)

               Europos chemijos pramonės federacijų tarybos (CEFIC) prašymu, 2005 m. liepos mėn. pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį inicijuota priemonių galiojimo termino peržiūra. Reglamentu (EB) Nr. 1583/2006 (4) Taryba baigė minėtą peržiūrą ir importuojamiems JAV kilmės etanolaminams nustatė galutines antidempingo priemones. Nustatytosios priemonės – tai konkretus vienodo dydžio muitas.

         2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (3)

               2008 m. kovo mėn. paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems JAV kilmės etanolaminams, galiojimo terminą (5), Komisija 2008 m. liepos 25 d. gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

               (4)

               Šį prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų etanolaminų Sąjungoje, vardu pateikė BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH ir Akzo Nobel Functional Chemicals AB (toliau – Sąjungos gamintojai pareiškėjai).

               (5)

               Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad, pasibaigus priemonių galiojimui, dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

               (6)

               Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, pranešimu apie inicijavimą inicijavo tyrimą (6).

         3.   Tyrimas

               (7)

               Komisijos tarnybos apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo Sąjungos gamintojus, JAV eksportuojančius gamintojus, importuotojus ir (arba) prekybininkus, žinomus susijusius naudotojus Sąjungoje ir JAV valdžios institucijas. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

               (8)

               Komisijos tarnybos išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir šalims, kurios paprašė klausimyno per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

               (9)

               Be to, Komisija tiesiogiai susijusioms šalims suteikė galimybę pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

               (10)

               Klausimyno atsakymus pateikė du JAV eksportuojantys gamintojai, vienas susijęs Sąjungos importuotojas, vienas susijęs Šveicarijos importuotojas, Sąjungos gamintojai pareiškėjai ir vienas Sąjungos pramonės naudotojas. Vienas JAV eksportuojantis gamintojas (Huntsman Petrochemical Corporation) pateikė dokumentą (toliau – nuomonę), kuriame teigė, kad priemonės turėtų būti panaikintos, tačiau nepateikė klausimyno atsakymų.

               (11)

               Komisijos tarnybos rinko ir patikrino visą informaciją, kurią laikė esant reikalinga dempingo bei žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.

                           a.

                           Sąjungos gamintojai pareiškėjai

                              BASF SE/AG, Liudvigshafenas, Vokietija

                              INEOS Oxide Ltd., Sautamptonas, Jungtinė Karalystė

                              Sasol Germany GmbH, Hamburgas, Vokietija
                           Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsundas, Švedija

                           b.

                           JAV eksportuojantys gamintojai

                              The Dow Chemical Company, Midlandas, Mičiganas ir Sydriftas, Teksasas, JAV

                              INEOS Oxide LLC, Hiūstonas, Teksasas ir Plakeminas, Luiziana, JAV

                           c.

                           Susijęs Sąjungos importuotojas

                              INEOS Oxide Ltd., Zvijindrechtas, Belgija

                           d.

                           Susijęs Šveicarijos importuotojas

                              Dow Europe GmbH, Horgenas, Šveicarija

                           e.

                           Sąjungos pramonės naudotojas

                              Evonik Degussa GmbH, Esenas, Vokietija

         4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis

               (12)

               Tiriant, ar tęsėsi dempingas ir žala arba ar dempingas ir žala kartojosi, buvo nagrinėjamas 2007 m. spalio 1 d.–2008 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – PTL).

               (13)

               Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). Be to, žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbios tendencijos buvo įvertintos atsižvelgiant į pasaulio ekonomikos krizės poveikį etanolaminų rinkai po PTL.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   Nagrinėjamasis produktas

               (14)

               Nagrinėjamasis produktas yra ankstesniuose tyrimuose nagrinėtas produktas, t. y. JAV kilmės etanolaminai, kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 2922 11 00, ex 2922 12 00 ir 2922 13 10. Etanolaminai gaunami etileno oksidui (EO), kuris yra etileno ir deguonies reakcijos rezultatas, reaguojant su amoniaku. Dėl tokios sintezės atsiranda trys konkuruojančiosios reakcijos, po kurių gaunami trijų skirtingų rūšių etanolaminai: monoetanolaminas (MEA), dietanolaminas (DEA) ir trietanolaminas (TEA), atsižvelgiant į tai, kiek kartų EO yra jungiamas. Didžiausias junginių skaičius priklauso nuo amoniako vandenilio elementų skaičiaus, būtent trijų. Šių trijų rūšių etanolaminų proporcijos, palyginti su bendru produkcijos kiekiu, priklauso nuo gamybos įrenginių konstrukcijos, tačiau tam tikru mastu gali būti kontroliuojamos pagal amoniako ir EO santykį (molinis santykis).

               (15)

               Nagrinėjamasis produktas naudojamas kaip tarpinis junginys ir (arba) priedas aktyviosiose paviršiaus medžiagose, kurios naudojamos plovikliuose ir asmens higienos produktuose, kosmetikos produktuose, trąšose ir pasėlių apsaugos priemonėse (glifosatas), korozijos inhibitoriuose, tepimo alyvose, pagalbinėse tekstilės medžiagose ir minkštikliuose (ketvirtiniai esteriai), fotografinėse cheminėse medžiagose, popieriaus ir metalo pramonės srities produktuose, medienos apdorojimui, kaip šlifavimo ir rišimo priemonė cemento pramonėje ir kaip dujų plautuvo absorbavimo priemonė (rūgštims šalinti). Šį produktą etilenaminams gaminti gali naudoti ir patys gamintojai arba su jais susiję gamintojai. Naujos MEA naudojimo sritys – taurinas ir elektronika, ypač skystųjų kristalų įtaisų (LCD) sektoriaus produktai.

         2.   Panašus produktas

               (16)

               Kaip ir pirminiame bei ankstesniame peržiūros tyrime, nustatyta, kad JAV pagaminto ir Sąjungoje parduodamo nagrinėjamojo produkto fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios kaip Sąjungos gamintojų Sąjungoje pagaminto ir parduodamo produkto fizinės ir techninės savybes ir kad šių produktų naudojimo paskirtis nesiskiria. Taip pat nustatyta, kad JAV pagamintas ir Sąjungoje parduodamas nagrinėjamasis produktas yra toks pat, kaip JAV vidaus rinkoje parduodamas produktas. Todėl šie produktai turi būti laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         C.   DEMPINGO TĘSIMO ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (17)

               Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar vykdomas dempingas ir, jei vykdomas, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.

         1.   Pirminės pastabos

               (18)

               Atliekant tyrimą, iš keturių skunde nurodytų JAV eksportuojančių gamintojų du eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo tyrime, vienas nebendradarbiavo, tik pateikė nuomonę, o iš ketvirtosios skunde minimos JAV bendrovės negauta nei atsakymo, nei jokios kitos informacijos.

               (19)

               Abu minėti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pagamino didžiąją dalį, t. y. daugiau nei 90 % per PTL į Sąjungą importuoto kiekio arba 37 583 tonų (tikslūs duomenys nepateikiami dėl jų konfidencialumo); tai 8,5 % mažiau nei importuota per ankstesnį tiriamąjį laikotarpį (2004 m. liepos 1 d.–2005 m. birželio 30 d.). JAV kilmės nagrinėjamojo produkto importas į Sąjungą sudarė 14 % per PTL Sąjungoje suvartoto kiekio.

         2.   Importas dempingo kainomis per PTL

               (20)

               JAV bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams normalioji vertė buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi pagal kiekvieną nagrinėjamojo produkto rūšį remiantis kaina, kurią JAV vidaus rinkoje sumokėjo arba turėjo mokėti nesusiję pirkėjai, nes nustatyta, kad parduotas kiekis yra pakankamas ir kad prekyba vyko įprastomis sąlygomis.

               (21)

               Kaip ir pirminiame bei ankstesniame peržiūros tyrime, šiame tyrime nustatyta, kad du JAV bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per susijusias bendroves. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, eksporto kainos buvo apskaičiuotos remiantis kainomis, už kurias importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Atsižvelgta į visas išlaidas, kurių turėta nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas, taip pat pelną, kurį Sąjungoje gavo importuojančios bendrovės per PTL. Apskaičiuojant pelno dydį nebuvo galima remtis susijusių prekybininkų faktiniu pelnu, nes dėl eksportuojančių gamintojų ir susijusių prekybininkų ryšių šios kainos buvo nepatikimos. Taigi buvo nustatytas pagrįstas pelno dydis, neviršijantis faktinio susijusių prekybininkų uždirbto pelno dydžio ir atitinkantis ankstesnėje peržiūroje dėl panašių priežasčių naudotus pelno dydžius.

               (22)

               Normalioji vertė palyginta su vidutine kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl atlikti koregavimai siekiant atsižvelgti į krovinių gabenimo sausumos ir jūrų transportu išlaidas, atidėtąsias lengvatas, tvarkymo ir pakavimo išlaidas, kredito sąnaudas ir importo muitus – visos šios sumos buvo atimtos iš perpardavimo kainų siekiant nustatyti gamintojo kainą EXW sąlygomis.

               (23)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus svertinę vidutinę normaliąją vertę su svertinėmis vidutinėmis eksporto kainomis tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL buvo vykdomas, nors ir mažesniu nei per ankstesnę peržiūrą nustatytas lygiu. Procentais išreikštas CIF importo kainos Sąjungos pasienyje svertinis vidutinis dempingo skirtumas buvo toks: INEOS Oxide LLC – 11,9 %, Dow Chemical – 0 %. Nustatant dempingo skirtumą kitiems JAV gamintojams, kurie nebendradarbiavimo atliekant tyrimą ir kurių pagaminta produkcija sudarė mažiau nei 5 % (tikslūs duomenys nepateikiami dėl jų konfidencialumo) per PTL iš JAV į Sąjungą importuoto nagrinėjamojo produkto kiekio, reikėjo remtis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas.
               Kaip minėta, atlikus tyrimą nustatyta, kad dempingas buvo vykdomas. Taigi, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 6 dalimi, INEOS Oxide LLC nustatytas dempingo dydis, t. y. 11,9 %, priskiriamas ir atliekant tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuotojams. Iš tiesų, nėra priežasčių manyti, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavusios šalies dempingas būtų mažesnis už bet kurios bendradarbiavusios šalies dempingą, ir tokiai šaliai taikyti palankesnes sąlygas nei bendradarbiavusioms šalims. Reikėtų pažymėti, kad patikrinamos informacijos apie nebendradarbiaujančius JAV gamintojus nebuvo, o patikrinti bendradarbiaujančių JAV eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymai, kartu su Eurostato statistiniais duomenimis, leidžia atmesti galimybę, kad trūkstamus kiekius eksportavo bendradarbiaujantys JAV eksportuojantys gamintojai.

         3.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

               (24)

               Išsiaiškinus, ar per PTL buvo vykdomas dempingas, nagrinėta jo tęsimosi tikimybė.

               (25)

               Jeigu priemonės būtų panaikintos, eksportuotojai galėtų sumažinti eksporto kainas. Jeigu eksporto kainos būtų mažesnės, išaugtų JAV produkto paklausa Sąjungos rinkoje. Jei eksporto kainos sumažėtų proporcingai antidempingo muitų dydžiui, INEOS Oxide LLC ir nebendradarbiavusioms šalims per PTL nustatyti dempingo skirtumai būtų 12 % (remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu), o Dow Chemical dempingas ir šiuo atveju nebūtų nustatytas. Tai, kad dempingo skirtumas, kai muitas įskaičiuojamas, beveik nesiskiria nuo dempingo skirtumo, kai muitas neįskaičiuojamas, reiškia, kad per PTL bendras etanolaminų kainos lygis buvo gana aukštas, todėl antidempingo muito, nustatyto kaip konkreti vienodo dydžio suma, poveikis buvo minimalus. Kaip išsamiau paaiškinta toliau, apskritai, po PTL etanolaminų kainos smarkiai sumažėjo.

               (26)

               Nepanaudoti JAV gamybos pajėgumai per PTL nėra nereikšmingi. Manoma, kad per PTL nepanaudoti JAV gamybos pajėgumai sudarė maždaug 60 000 tonų. Šis skaičius apskaičiuotas remiantis iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gauta informacija; tuo, kad gamybos našumas paprastai sudaro 90 % vardinių pajėgumų; prielaida, kad faktinė nebendradarbiaujančių JAV gamintojų gamybos išeiga negali būti mažesnė nei 80 % vardinio pajėgumo, taip pat pagrindiniuose specializuotuose leidiniuose pateikta informacija. Šis skaičius gali padidėti iki maždaug 85 000 tonų, jei gamybos našumas bus dar geresnis. Palyginti su apskaičiuotuoju bendru 732 000 tonų JAV vardiniu pajėgumu, bendra apskaičiuotoji paklausa, įskaitant uždarąjį suvartojimą, sudarė 588 000 tonų. Palyginti mažą pajėgumų naudojimo koeficientą galima paaiškinti keliais ypatingais pastarojo metais įvykiais: siekdami sumažinti atsargas, JAV gamintojai uždarė kelis gamybos objektus, įgyvendino pajėgumų didinimo planus (Dow Chemical pajėgumai paskutinį kartą padidinti 45 000 tonų, vieno iš nebendradarbiavusių JAV eksportuojančių gamintojų – 32 000 tonų), o nuo uraganų „Gustavas“ ir „Ike“ nukentėjo tam tikri gamybos įrenginiai ir kai kurių žaliavų gamybos įrenginiai. Dėl uraganų „Ike“ ir „Gustavas“: per PTL jų poveikis dar buvo juntamas, tačiau po PTL jo nebeliko.
               Remiantis PCI Consulting Group (PCI) 2008 m. vertinimu, poveikis – tai 39 000 tonų prarastos produkcijos (7). Tai, kad 2007–2008 m. (t. y. per PTL) JAV būta potencialių nepanaudotų gamybos pajėgumų, taip pat patvirtinama pagrindiniame metiniame leidinyje, kuriame pateikiama etanolaminų rinkos apžvalga (8). Remiantis šiame leidinyje pateiktais vertinimais, 2007 m. JAV rinkoje buvo 65 000 tonų perteklinės produkcijos. Reikėtų palyginti nepanaudotus 60 000 tonų pajėgumus su eksporto iš JAV į Sąjungą apimtimi per PTL (37 583 tonos) ir bendru suvartojimu Sąjungoje (268 000 tonų). Taigi galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog eksportas iš JAV padidės ir užims tam tikrą Sąjungos rinkos dalį.

               (27)

               Dėl kelių svarbių JAV eksporto rinkų atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV gamintojams bus vis sunkiau tiekti prekes šioms rinkoms, nes pastaruoju metu jos savo poreikius jau patenkina arba greitai patenkins pačios. Iš tiesų, trečiųjų šalių rinkose, kurias aprūpina JAV, esama planų didinti pajėgumus; kai kurie iš tų planų buvo neseniai įgyvendinti, kai kurie – įgyvendinami šiuo metu. Konkrečiai:

                           i)

                           pajėgumai neseniai padidinti JAV gamintojams svarbioje eksporto rinkoje Brazilijoje (55 000–65 000 tonų, priklausomai nuo šaltinių);

                           ii)

                           iš viso 180 000 tonų pajėgumai padidinti Kinijoje – rinkoje, į kurią kai kurie JAV gamintojai eksportuoja per kitose Azijos šalyse įsteigtas bendras įmones; ir

                           iii)

                           pajėgumai padidinti Taivane ir Tailande (iš viso 90 000 tonų), todėl Azijos rinkai būdingi pertekliniai pajėgumai ir tai, kad bet kokia ne Azijos regiono šalis turi mažai galimybių eksportuoti į Azijos rinką. 2008 m. visas JAV eksportas į ne Sąjungos rinkas sudarė 137 600 tonų, iš kurių Azijos rinkai teko 61 600 tonų (9). Taigi didelis šio eksporto kiekis turės būti nukreiptas į naujas rinkas.

               (28)

               Galima daryti išvadą, kad, kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, esama tam tikrų nepanaudotų pajėgumų, kurie, panaikinus priemones, gali būti panaudoti didesniam etanolaminų kiekiui gaminti ir parduoti Sąjungos rinkoje. Be to, JAV gamintojams svarbios eksporto rinkos greičiausiai gali būti perpildytos dėl padidėjusios vidaus gamybos, todėl Sąjungos rinka JAV eksportuotojams gali tapti labai patraukli.

               (29)

               Buvo nagrinėjami ir galimi 10 konstatuojamojoje dalyje nurodyto nebendradarbiaujančio JAV gamintojo verslo veiksmai. Primenama, kad vienintelė šios šalies pateikta informacija – tai nuomonė, kurioje daroma išvada, kad JAV kilmės etanolaminų importas nedaro žalos ir nėra tikimybės, kad žalingas dempingas pasikartos. Bendrovė teigė, kad jos nagrinėjamojo produkto pardavimo apimtis Sąjungoje per PTL buvo labai nedidelė – dviem nesusijusioms ir vienai susijusiai šaliai. Ji taip pat teigė norinti, kad jos pardavimo į Sąjungą struktūra būtų tinkama ir sąžininga, tačiau nepateikė jokių konkrečių duomenų ar patikrinamos informacijos nei apie savo su nagrinėjamuoju produktu susijusios veiklos rezultatus per PTL, nei apie numatomus etanolaminų verslo srities veiksmus Sąjungos rinkoje. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas išvados dėl šio nebendradarbiaujančio JAV gamintojo turėjo būti daromos remiantis turimais faktais. Taigi remtasi vieša informacija, surinkta iš šios bendrovės interneto svetainės, taip pat duomenimis, paskelbtais CEH Product Review on Ethanolamines (SRI Consulting), pagrindiniame specializuotame šios srities leidinyje. Remiantis minėta informacija ir duomenimis prieita prie išvados, kad per PTL šio nebendradarbiaujančio JAV gamintojo pajėgumai sudarė 29 % JAV gamybos pajėgumų ir kad nagrinėjamąjį produktą galima priskirti šios bendrovės verslo segmentui, kuriame ji pasiekė geriausių rezultatų.
               Be to, patvirtinta ir Sąjungos rinkos svarba apskritai: pardavimai į Sąjungą sudaro apie 33 % visų šios bendrovės pardavimų. Atsižvelgiant į šio gamintojo dydį JAV rinkoje, jo gamybos pajėgumus, Sąjungos rinkos svarbą jo verslui apskritai ir į Sąjungos rinkos svarbą pasaulio etanolaminų rinkoje, pagrįsta manyti, kad nebendradarbiaujantis JAV gamintojas dar labiau padidintų eksportą į Sąjungą, jei priemonės baigtų galioti. Taip šis gamintojas elgtųsi remdamasis PTL duomenimis, ypač dėl didelių nagrinėjamojo produkto kainų Sąjungos rinkoje.

               (30)

               Nuo 2004 m. lapkričio mėn. Kinija taiko antidempingo muitus Japonijos, JAV, Irano, Malaizijos, Taivano ir Meksikos kilmės MEA ir DEA. JAV kilmės etanolaminams taikomi 20–74 % muitai. 2008 m. 11 % viso JAV eksporto buvo nukreipta į Kiniją (10) – į rinką, kurioje nagrinėjamojo produkto paklausa nuolat auga ir kurioje 2007 m. buvo pagaminama maždaug 24 % visų vidaus rinkoje suvartojimų etanolaminų. Reikėtų pažymėti, kad Dow Chemical įsteigė bendrą įmonę su Petronas, pavadintą Optimal, kurios pajėgumai Malaizijoje sudarė 75 000 tonų, kurios nuo 2002 m. buvo tiekiamos Azijos etanolaminų rinkai. Vis dėlto, reikia prisiminti, kad tikrajam JAV eksportui į Kiniją yra taikomos priemonės, todėl praktinės galimybės išnaudoti nepanaudotus pajėgumus yra ribotos.

               (31)

               Be to, JAV etanolaminų eksporto į Kiniją galimybėms taip pat kenkia tai, kad buvo pakeistas Kinijos muitų režimas, taikomas iš Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) šalių importuotiems etanolaminams (importo muitas sumažintas nuo 5 % iki 0 %), taip suteikiant dar daugiau pranašumų į Kiniją eksportuojantiems ASEAN šalių etanolaminų gamintojams (11).

               (32)

               Etanolaminų rinkoje labai padidėjo DEA paklausa, nes DEA pradėtas naudoti glifosato herbicidams gaminti. Konkrečiai, TEA paklausą lemia jo naudojimas cemento sektoriuje ir audinių minkštiklių gamyboje. Pagrindinė MEA rinka – organinių junginių (daugiausia etilenaminų) sintezė. MEA paklausa išaugo po to, kai 2005 m. sausio 1 d. įsigaliojo JAV teisės aktas, kuriuo draudžiama medienos apdorojimui naudoti pakaitinius produktus, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra metalas. Tačiau remiantis pagrindiniais specializuotais leidiniais galima teigti, kad poveikis, kurio paklausai turėjo 2005 m. JAV teisės aktas, ateityje didelio suvartojimo augimo nebelems. Iš tiesų, remiantis vieša informacija galima teigti, kad MEA suvartojimas medienos apsaugos produktams padidėjo nuo 3 000 tonų 2001 m. iki 107 000 tonų 2007 m. Tačiau metinė augimo sparta nuo 2006 m. buvo nedidelė (3 %) ir nenumatoma, kad ateityje ji smarkiai augtų. Taip yra dėl to, kad šis rinkos segmentas stabilizavosi ir kad medienos konservantų rinkoje susiduriama su kitų produktų, kuriuose nenaudojamas MEA (pavyzdžiui, medienos konservantų, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra boratas, natūraliai kenkėjams atsparių rūšių medienos ir perdirbto plieno), konkurencija. Apibendrinant, iki PTL paklausa didėjo, tačiau turėtų stabilizuotis.

               (33)

               Taip pat nagrinėta turima informacija apie galimą paklausos raidą JAV ir kitose pasaulio šalyse iki 2013 m. Tolesnėse konstatuojamose dalyse pateikiami duomenys yra pagrįsti informacija, gauta iš skundo pateikėjų, Dow Chemical, INEOS Oxide LLC ir pagrindinių chemijos pramonės leidinių, kuriuos leidžia SRI Consulting, PCI ir Tecnon OrbiChem Ltd. Šie duomenys neatspindi dabartinės ekonomikos krizės poveikio.

               (34)

               Remiantis minėta informacija, numatoma, kad vidutinė metinė JAV paklausos augimo sparta sieks 3,1 %. Augimo sparta kitose rinkose yra didesnė. Numatoma Sąjungos vidutinė metinė augimo sparta nesieks 4 %, o Kinijoje šis rodiklis bus 4,6 %, Centrinėje ir Pietų Amerikoje – 5 %, Artimuosiuose Rytuose – 13,4 %. Tokia padėtis patvirtina, kad JAV gamintojai turės ieškoti eksporto rinkų ir stengtis didinti rinkos dalį bei pelną tuose pasaulio regionuose, kurie, kaip numatoma, augs labiausiai ir kuriuose bus galimybių užimti didesnes rinkos dalis.

               (35)

               Paklausos raidą palyginę su turimais gamybos pajėgumais, pamatysime (vėlgi remiantis iki krizės buvusios padėties duomenimis), kad JAV, kuriose per PTL faktiškai produkto pagaminta maždaug 65 000 tonų daugiau nei iš tikrųjų jo suvartota ir kuriose buvo nepanaudotų pajėgumų, turės praeiti tam tikras laikas, kol nebeliks neseniai atsiradusių papildomų gamybos pajėgumų. Iš viešai prieinamos informacijos matyti, kad pertekliniai pajėgumai JAV greičiausiai neišnyks iki 2013 m. Taigi artimiausiu metu paskatų eksportuoti JAV gamintojams nesumažės.

               (36)

               Priešingai, 2007 m. paklausa Europos rinkoje buvo šiek tiek didesnė (12) nei Sąjungos gamybos pajėgumai. Tačiau, remiantis iki krizės buvusiais duomenimis, nepanašu, kad tokia padėtis nesikeistų. Iš tiesų, prognozuojamą augimo spartą palyginus su skelbiamais duomenimis apie pajėgumų didinimą, galima numatyti, kad bus perteklinių pajėgumų, jeigu INEOS Oxide Ltd įgyvendins savo investicinius planus Sąjungoje. Pajėgumai turėtų padidėti ne anksčiau kaip 2010 m. pabaigoje. Taigi Sąjungos rinka taptų labai pažeidžiama dėl spaudimo, kurį darys JAV gamintojai, bandydami užsitikrinti rinkas perteklinei produkcijai realizuoti.

               (37)

               Apskritai, gamybos pajėgumai visame pasaulyje iki 2013 m. turėtų padidėti maždaug nuo 1 764 000 tonų iki 2 423 000 tonų (vardiniai pajėgumai). Į šiuos skaičius įtraukti duomenys apie naujus pajėgumus Sąjungoje (+ 119 000), Rusijoje (+50 000), Saudo Arabijoje (+ 100 000) ir Azijoje (+ 394 000) (13). Numatoma, kad Kinijoje etanolaminų gamybos pajėgumai 2009–2011 m. padidės 344 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad vienas JAV gamintojas parduoda nagrinėjamąjį produktą Kinijai per Malaizijoje veikiančią bendrą įmonę, galima pagrįstai teigti, kad pagerėjus Kinijos galimybėms patenkinti savo poreikius, smarkiai sumažės JAV gamintojų eksporto galimybės. Dėl kitų Azijos rinkų: iš turimos informacijos matyti, kad didėja ir jų gebėjimas patenkinti savo poreikius, todėl JAV gamintojai vis dažniau priversti ieškoti naujų rinkų.

               (38)

               Remiantis numatoma 3,5–4 % augimo sparta, iki 2013 m. paklausa pasaulyje padidės iki 1 836 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad tam tikrą pajėgumų perteklių visada pašalina dėl techninės priežiūros darbų sustabdyta gamyba ir kad dėl to būtinos tam tikros atsargos, 2013 m. prognozė rodo, kad pusiausvyra bus tik JAV, o kitose šalyse numatomi pertekliniai pajėgumai. Apibendrinant, pajėgumų didinimas ir padėties rinkoje prognozės iki 2013 m. rodo, kad JAV eksportuojantys gamintojai gali vykdyti dempingą Sąjungos rinkoje, nes pasiūlos ir paklausos pusiausvyra JAV rinkoje greičiausiai bus pasiekta ne anksčiau kaip 2013 m.

               (39)

               Reikėtų pažymėti, kad etanolaminai yra etileno oksido (EO) darinių verslo sektoriaus dalis. Monoetileno glikolis (MEG) taip pat priklauso šiam sektoriui. Esama duomenų, leidžiančių manyti, kad dauguma Azijos EO darinių gamintojų dėl labai blogos padėties glikolio rinkose daugiausia dėmesio skiria EO darinių, išskyrus MEG, verslui, todėl rinkai tiekiama daugiau etanolaminų. Iš tiesų, dėl labai mažų MEG kainų 2008 m. Azijos gamintojai, galintys gaminti ir MEG, ir etanolaminus, siekdami pagerinti bendrą pelningumą renkasi gaminti etanolaminus (14). Gali būti, kad dėl to Azijos etanolaminų rinkoje, į kurią 2008 m. buvo nukreipta 18 % (15) viso JAV eksporto, susidarė įtempta padėtis. Remiantis laikotarpio prasidėjus dabartinei ekonomikos krizei duomenimis, prognozuota, kad trumpuoju laikotarpiu (16) Azijoje išliks didelis trūkumas, tačiau vidutinės trukmės laikotarpiu jo nebeliks, nes, kaip paaiškinta 27 konstatuojamojoje dalyje, Azijoje labai padidės etanolaminų gamybos pajėgumai.

               (40)

               Turima informacija apie laikotarpį po PTL patvirtina, kad dėl labai mažų MEG kainų MEG ir etanolaminus gaminantys gamintojai rinksis gaminti etanolaminus siekdami pagerinti bendrą pelningumą. Dėl MEG gamybos pajėgumų pasaulyje raidos: remiantis turima informacija (17) galima teigti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį MEG gamybos pajėgumai padidėjo maždaug 19 %. Be Azijos, šį rodiklį daugiausia lėmė padidėję pajėgumai Artimųjų Rytų šalyse (Irane, Kuveite ir Saudo Arabijoje) – jose MEG gamybos pajėgumai didės iki 2015 m. Meksikoje per nagrinėjamąjį laikotarpį etanolamino gamybos pajėgumai padidėjo 40 000 tonų ir, remiantis turima informacija, galima teigti, kad gali būti pereita nuo MEG prie etanolaminų gamybos. Remiantis tokia padėtimi galima tvirtinti, kad pasaulio rinka susiduria su rimta perteklinės MEG produkcijos problema, ir paaiškinti, kodėl pasaulyje krenta MEG kainos.

               (41)

               Kadangi JAV yra svarbiausia etanolaminų rinka pasaulyje, manoma, kad tai bus pirmoji rinka, kurioje bus juntamos perteklinių MEG gamybos pajėgumų pasekmės, t. y. MEG kainų kritimas ir pagrindinės žaliavos (EO) naudojimas ne MEG, o etanolaminų gamybai. Akivaizdu, kad dėl perteklinių MEG gamybos pajėgumų, jų sukeltų pasekmių, taip pat dėl jau nustatyto etanolaminų pertekliaus JAV rinkoje, bus daromas spaudimas etanolaminų kainoms.

               (42)

               Apskritai, pardavimas pagal terminuotas sutartis Sąjungos rinkoje vykdomas rečiau nei JAV rinkoje, tačiau visose patikrintose sutartyse buvo nuostatos, kuriomis remiantis kainų svyravimo atveju galima palyginti greitai keisti kainas (paprastai per kelias savaites). Taigi tai, kad yra pardavimo sutartis, nereiškia, kad pardavimo kainos nustatomos ilgesniam laikotarpiui ir todėl yra stabilios. Vieneto kainas daugiausia lemia pasaulio rinkos kainos.

               (43)

               JAV ir Sąjungos pramonės naudotojai paprastai susidera dėl panašių sąlygų abiejose rinkose, kadangi dažniausiai tai būna daugiašalės bendrovės, kurios dėl tiekimo derasi pasauliniu lygmeniu ir renkasi tuos tiekėjus, kurie parduoda panašiomis sąlygomis. Abiejų bendradarbiaujančių gamintojų pardavimas prekybininkams ir platintojams sudaro tik 10–20 % JAV vidaus rinkoje parduodamo kiekio ir 25–35 % Sąjungos rinkoje parduodamo kiekio. Remiantis patikrintais duomenimis, JAV vidaus kainos, nustatytos prekybininkams, buvo maždaug 7 % mažesnės nei Sąjungos kainos, o JAV pardavimo vidaus pramonės naudotojams kainos buvo vidutiniškai maždaug 30 % mažesnės nei Sąjungos naudotojams. Šie duomenys patvirtina, kad per PTL šios dvi rinkos gerokai skyrėsi, nes Sąjungos rinkos kainos buvo didesnės nei JAV kainos. Todėl, atsižvelgiant į perteklių kitose JAV eksporto rinkose ir kainų lygį Sąjungoje, jeigu artimiausiu metu minėtas kainų skirtumas išliks, priemonių nebetaikymas būtų didelė paskata padidinti eksportą į Sąjungą.
               Reikia pažymėti, kad, kaip paaiškinta 48 konstatuojamojoje dalyje, remiantis atitinkamais laikotarpio po PTL duomenimis galima daryti išvadą, kad dėl pasaulio ekonomikos krizės po PTL JAV kainos tapo didesnės nei Sąjungos kainos.

               (44)

               Remiantis PTL duomenimis ir atsižvelgiant į nereikšmingą pramonės naudotojams, sudarantiems didžiąją pirkėjų dalį, JAV ir Sąjungoje taikomų kainų skirtumą, leidimas nebetaikyti priemonių būtų didelė paskata JAV pardavimą nukreipti į Sąjungą. Bet kuriuo atveju po PTL minėta padėtis pasikeitė, ir daugumos rūšių produkto eksporto kainos bus konkurencingos tik tuo atveju, jei tai bus dempingo kainos (žr. 48 konstatuojamąją dalį).

               (45)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL pagrindinės JAV eksporto rinkos buvo Kanada, Meksika, Brazilija ir Sąjunga. JAV pardavimo eksportui į trečiąsias šalis kainos dauguma atvejų buvo didesnės nei JAV vidaus rinkoje, o JAV eksporto į ES kainos – didesnės nei į kitus pasaulio regionus. Nors tokią padėtį būtų galima paaiškinti mažesne eksporto apimtimi (t. y. paprastai kuo mažesnė apimtis, tuo didesnės kainos), ji taip pat patvirtina eksporto rinkų svarbą JAV gamintojams, kurie visada gali tikėtis didesnių kainų ir laikyti šias rinkas labai patraukliomis, kai JAV vidaus rinkoje iškyla problemų, pavyzdžiui, atsiranda perteklinės produkcijos ir (arba) perteklinių pajėgumų arba nebelieka paklausos.

               (46)

               Apskritai, etanolaminų kainos ėmė mažėti 2008 m. pabaigoje, nors 2008 m. trečiajame ketvirtyje ir ketvirtojo ketvirčio pradžioje jos dar buvo didesnės nei kada nors anksčiau. Taigi kainos ėmė mažėti dėl menkos paklausos ir daug mažesnių etileno sąnaudų (18). Taip pat akivaizdu (19), kad kainos mažėjo ir tradicinėse JAV eksporto rinkose, kaip antai Kanadoje, Meksikoje ir Brazilijoje, o tai rodo, kad po PTL kainos tradicinėse JAV eksporto rinkose yra mažesnės nei Sąjungoje.

               (47)

               Apibendrinant, abiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams JAV rinka tebėra svarbiausia pardavimo rinka. Daugiausia nagrinėjamojo produkto eksportuojama į Sąjungą ir Kanadą (Kanadoje etanolaminai negaminami), Braziliją ir Meksiką. Palyginti su JAV vidaus rinkoje buvusiomis kainomis, per PTL maždaug 20 % JAV produkcijos eksportuota didesnėmis kainomis. Taigi, įrengtų gamybos pajėgumų naudojimo apskritai ir pelningumo požiūriu, per PTL pardavimo į Sąjungą ir į kitus pasaulio regionus vaidmuo buvo svarbus. Nors kainos po PTL labai pasikeitė, neabejojama, kad eksporto rinkos ir toliau bus svarbios pelningumo ir pajėgumų naudojimo požiūriu. Nėra pagrindo manyti, kad visa tai nesusiję su nebendradarbiaujančiais JAV gamintojais.

               (48)

               Pagrindinis veiksnys, kuris, kaip manoma, artimiausiu metu turės lemiamos įtakos pajėgumų ir paklausos visame pasaulyje raidai – tai pastarojo meto pasaulio ekonomikos krizės poveikis. DOW Chemical teigė, kad krizė neturės reikšmingo poveikio etanolaminų verslui, kad ji greitai baigsis, o kainos antrąjį 2009 m. pusmetį greičiausiai vėl padidės. Kita vertus, Sąjungos pramonės atstovai teigė, kad paklausa sumažėjo 30 %, smarkiai sumažėjo jos pardavimo kainos ir kad tos kainos sumažėjo daug labiau nei etanolaminams gaminti naudojamos žaliavos – EO ir amoniako – kaina.

                  DOW Chemical argumentai laikyti neįtikinamais. Ekonominiai nuosmukiai ir anksčiau turėjo neigiamos įtakos paklausai tam tikruose nagrinėjamojo produkto galutinio vartojimo sektoriuose, kaip antai asmens higienos produktų sektoriuje. Kaip jau minėta, manoma, kad JAV teisės akto dėl medienos apdorojimo poveikio paklausai greitai nebeliks, ir akivaizdu, kad dėl visiems gerai žinomų problemų Europos ir JAV statybų ir automobilių pramonės sektoriuose bent jau artimiausiu metu nagrinėjamojo produkto paklausa nedidės nei cemento, nei automobilių skysčių sektoriuje. Be to, produkto naudojimas tekstilėje JAV taip pat mažėjo, o 2007 m. stabilizavosi. Apskritai, Dow Chemical argumentai dėl ekonomikos krizės ir tolesnės kainų raidos nepatvirtinti jokia per dabartinį tyrimą pateikta vieša informacija. Pagrindiniuose specializuotuose leidiniuose pateikta informacija patvirtino Sąjungos pramonės atstovų teiginį apie smarkiai sumažėjusią paklausą, kuri kai kuriuose sektoriuose smuktelėjo net 40 %.
               Kaip rodo laikotarpio po PTL duomenys, dempingas, palyginti su per PTL buvusia padėtimi, padidėjo. Kaip minėta pirmiau, per PTL skirtumas tarp ES ir JAV rinkų buvo palyginti didelis: ES kainos dauguma atvejų buvo didesnės už JAV kainas. Taigi dempingas nustatytas dviem JAV eksportuotojams, o trečiam – ne. PTL pabaigoje ir 2008 m. spalio mėn. rinka akivaizdžiai perkaito. Konkrečiai, smarkiai padidėjo JAV dviejų rūšių (iš trijų) produkto (MEA ir DEA, kurie sudarė 41 % JAV eksporto) kainos, pralenkdamos ES kainas, o buvęs TEA kainų skirtumas labai sumažėjo. Nors nuo 2008 m. spalio mėn. kainos smarkiai sumažėjo, naujausi duomenys rodo, kad kainos JAV yra vis dar didesnės nei Europoje, ypač MEA ir DEA kainos. Kitaip tariant, tam, kad iš JAV eksportuojamų produktų kaina būtų konkurencinga, palyginti su Europos produktų kaina, visas JAV eksportas į Europą turės būti vykdomas dempingo kainomis.

               (49)

               Primenama, kad buvo nustatyta, jog vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų per PTL vykdė dempingą, tačiau mažesniu nei ankstesniame peržiūros tyrime nustatytas lygiu. Dempingą vykdė ir nebendradarbiavę eksportuojantys gamintojai.

               (50)

               Palyginti su ankstesniu peržiūros tyrimu, JAV importo rinkos dalis sumažėjo nuo 16,7 % iki 14 %. JAV tebėra didelių nepanaudotų pajėgumų (maždaug 60 000 tonų), nors, palyginti su ankstesne peržiūra, dabar jų yra mažiau. Reikia pažymėti, kad menką pajėgumų naudojimą per PTL lėmė laikini įvykiai ir kad dėl nebendradarbiavimo nebuvo galima patikrinti, kaip naudojami 29 % JAV įrengtų pajėgumų. Taip pat numatoma, kad paklausa JAV rinkoje augs šiek tiek lėčiau nei Sąjungos rinkoje, o pertekliniai pajėgumai JAV išnyks ne anksčiau kaip 2013 m. Be to, panaikinus priemones, JAV gamintojai būtų suinteresuoti didinti pardavimą Sąjungos rinkoje, nes ne vienu atveju nustatyta, kad kainos Sąjungoje yra didesnės nei kainos JAV vidaus rinkoje ar bet kurioje kitoje eksporto rinkoje, kuriai per PTL JAV gamintojai tiekė prekes. Visa tai rodo, kad JAV bendrovės turi paskatų aktyviau veikti Sąjungos rinkoje. Dėl to gali atsirasti perteklinės produkcijos ir smarkiai mažėti kainos – t. y. dempingo kainomis bus importuojama dar daugiau nei per PTL. Įvertinus padėtį laikotarpiu po PTL, tikimybė, kad bus toliau importuojama remiantis PTL duomenimis nustatyto dempingo kainomis ir (arba) kad toks importas padidės, dar labiau padidėja. Po PTL dėl pasaulio ekonomikos krizės dauguma JAV nagrinėjamojo produkto kainų pralenkė ES kainas, o kituose pasaulio regionuose kainų lygis paprastai yra žemesnis. Padėtis po PTL aiškiai rodo, kad JAV gamintojai, norėdami konkuruoti su Sąjungos pramone, turės eksportuoti dempingo kainomis dar didesniu mastu nei per PTL.

               (51)

               Apibendrinant, tikėtina, kad, panaikinus priemones, bent jau iki 2013 m. dempingas tęsis ir kad importuojama bus daugiau, todėl Sąjungoje bus daromas spaudimas mažinti kainas.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

               (52)

               Skundas buvo pateiktas keturių žinomų ES etanolaminų gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 95 %) visos žinomos panašaus produkto produkcijos Sąjungoje, vardu.

               (53)

               Visi keturi Sąjungos gamintojai pareiškėjai atliekant tyrimą visapusiškai bendradarbiavo. Dar viena Sąjungos bendrovė LUKOIL Neftochim Bourgas AD parėmė skundą kaip Sąjungos gamintojas, tačiau nepateikė klausimyno atsakymų ir jokios kitos informacijos ar duomenų. Sąjungos gamintojai pareiškėjai turi gamybos objektus Prancūzijoje, Vokietijoje, Švedijoje ir Belgijoje.

               (54)

               Reikia pažymėti, kad vienas Sąjungos gamintojas, INEOS Oxide Ltd, taip pat turi su produktu susijusių interesų JAV. Per tyrimą šis gamintojas pareiškė laikantis save tikru Sąjungos gamintoju. Per PTL ši bendrovė nagrinėjamąjį produktą importavo iš susijusio JAV gamintojo, tačiau importo santykis, palyginti su jos Sąjungoje pagaminta produkcija, yra mažesnis nei 10 %. Be to, turima informacijos, kad šis gamintojas ketina iki 2010 m. išplėsti savo gamybos pajėgumus Sąjungoje. Atsižvelgiant į tai, tą bendrovę galima laikyti tikru Sąjungos gamintoju, nes importas nėra esminė jos verslo dalis. Todėl manoma, kad netikslinga šio gamintojo neįtraukti į Sąjungos pramonės apibrėžtį pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punktą.

               (55)

               Taigi minėti keturi Sąjungos gamintojai yra BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH ir Akzo Nobel Functional Chemicals AB, kurie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Toliau jie bus vadinami „Sąjungos pramonė“.

               (56)

               Tyrimas parodė, kad, kaip nustatyta ir ankstesniame peržiūros tyrime, dalis etanolaminų produkcijos Sąjungoje yra skirta vidaus arba uždarajam naudojimui. Trys iš keturių Sąjungos pramonei priklausančių bendrovių gamina uždarajam naudojimui. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad Sąjungos pramonė neperka nagrinėjamojo produkto uždarajam naudojimui iš nepriklausomų šalių nei Sąjungoje, nei už jos ribų, o uždarajam naudojimui pagaminta produkcija yra naudojama vartotojų rinkai skirtiems produktams gaminti. Todėl nėra pagrindo teigti, kad uždarajam naudojimui skirti etanolaminai konkuruotų su Sąjungos rinkoje (toliau – atviroji rinka) parduodamais etanolaminais.

         E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Suvartojimas Sąjungoje

               (57)

               Suvartojimas Sąjungoje apskaičiuotas prie Sąjungos gamintojų pagamintos produkcijos, skirtos laisvai parduoti Sąjungos rinkoje ir savo pačių uždarajam naudojimui, kiekio pridėjus iš trečiųjų šalių į Sąjungos rinką importuotą kiekį ir atėmus Sąjungos gamintojų eksportuotą kiekį. Be to, buvo pridėtas apskaičiuotas nebendradarbiaujančio gamintojo pagamintos produkcijos kiekis, kuris sudaro labai mažą Sąjungos produkcijos dalį.

               (58)

               Taigi suvartojimo Sąjungoje raida buvo tokia:

                           Suvartojimas
                           (tonomis)

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Iš viso

                           439 521

                           438 872

                           479 361

                           475 269

                           Indeksas

                           100

                           100

                           109

                           108

                           Uždarasis

                           248 994

                           246 857

                           243 995

                           206 982

                           Indeksas

                           100

                           99

                           98

                           83

                           Atviroji rinka

                           190 505

                           192 010

                           235 461

                           268 386

                           Indeksas

                           100

                           101

                           124

                           141

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas.

               (59)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas atvirojoje rinkoje padidėjo 41 %, labiausiai – per 2007 m. – PTL. Uždarojoje rinkoje suvartojimas sumažėjo 17 %.

         2.   Importas iš JAV

               (60)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą iš JAV apimtis sumažėjo 16 %. Vis dėlto, per 2007 m. – PTL importuota šiek tiek daugiau. Apibendrinant, JAV gamintojai nepadidino eksporto į ES dėl i) gamybinių problemų (materialinis uraganų poveikis JAV gamybai ir eksportui) ir dėl jų atsiradusio poreikio aprūpinti JAV vidaus rinką bei ii) pasiūlos ir paklausos pusiausvyros pasaulyje mažėjimo, taip pat gamybos sutrikimų kituose pasaulio regionuose ir verslo požiūriu geresnių perspektyvų etanolaminų gamybai naudojamą žaliavą naudoti MEG gamybai. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu vienas JAV gamintojas beveik visiškai sustabdė eksportą į ES, todėl eksportuota mažiau. Taip pat reikėtų pažymėti, kad per PTL didelė dalis JAV kilmės produktų importuota ne dempingo kainomis.

                           Importas
                           (tonomis)

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Nagrinėjamasis produktas

                           44 912

                           39 641

                           35 892

                           37 583

                           Indeksas

                           100

                           88

                           80

                           84

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas.

               (61)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo kaina nuolat didėjo. Apskritai, vidutinė importo iš JAV kaina buvo visais atvejais mažesnė už vidutines Sąjungos pramonės kainas.

                           Vidutinė importo kaina už toną
                           (EUR)

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Nagrinėjamasis produktas

                           825

                           974

                           1 000

                           1 114

                           Indeksas

                           100

                           118

                           121

                           135

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas.

               (62)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš JAV rinkos dalis sumažėjo 9,6 procentiniais punktais. Tokią padėtį galima paaiškinti 60 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis problemomis.

                           JAV rinkos dalis

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Nagrinėjamasis produktas

                           23,6 %

                           20,6 %

                           15,2 %

                           14 %

                           Indeksas

                           100

                           88

                           65

                           59

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas.

               (63)

               Siekiant išsiaiškinti, ar kainos buvo priverstinai mažinamos, dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importo kainos nepriklausomiems pirkėjams buvo palygintos su Sąjungos pramonės kainomis remiantis palyginamų rūšių produkto kainų svertiniais vidurkiais per PTL. Sąjungos pramonės kainos buvo koreguojamos gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu ir palygintos su CIF importo kainomis Sąjungos pasienyje pridėjus visų rūšių muitus. Buvo lyginamos to paties prekybos lygio sandorių kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus atidėtąsias lengvatas ir nuolaidas.

               (64)

               Priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas šiuo metodu nenustatytas.

         3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

               (65)

               Importas iš kitų trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo, 2007 m. importuota daugiausiai, tačiau 2007 m. – PTL jis ėmė mažėti. Nepaisant to, per visą nagrinėjamąjį laikotarpį iš trečiųjų šalių importuota daug mažiau nei iš JAV. Kitos pagrindinės eksportuojančios šalys yra Rusija, Meksika, Iranas ir Taivanas. Išskyrus Rusiją, kurios eksportas nuolat didėjo, visų kitų šalių eksportas buvo netolygus: nelygu metai, eksportuota arba daugiau, arba mažiau.

                           Importas iš kitų šalių

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Tonos

                           7 862

                           16 021

                           23 086

                           19 644

                           Indeksas

                           100

                           204

                           294

                           250

                           Rinkos dalis

                           4,1 %

                           8,3 %

                           9,8 %

                           7,3 %

                           Indeksas

                           100

                           202

                           238

                           177

                           Importo kaina (EUR/t)

                           1 215

                           1 177

                           1 402

                           1 459

                           Indeksas

                           100

                           97

                           115

                           120

                              Šaltinis: Eurostatas.

         4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (66)

               Primenama, kad pramonė produktą gamina ir uždarajam naudojimui. Remiantis pardavimo atvirojoje rinkoje ir uždarojo naudojimo duomenimis, nustatyti šie rodikliai: atsargos, gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautai, pajėgumas padidinti kapitalą, užimtumas, našumas ir darbo užmokestis. Kiti rodikliai – pardavimas ir pelnas – susiję tik su pardavimu atvirojoje rinkoje. Atsižvelgiant į uždarosios rinkos raidą, t. y. į tai, kad uždarasis suvartojimas iš esmės atitinka pardavimo atvirojoje rinkoje raidą, dėl uždarosios rinkos padarytos išvados gali būti ekstrapoliuojamos.

               (67)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba ir pajėgumai palaipsniui padidėjo 13 %. Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų naudojimas nekito ir buvo aukšto lygio – kiek mažesnis nei 90 %. Remiantis turima informacija, toks pajėgumų naudojimo lygis yra artimas didžiausiam nagrinėjamosios pramonės pajėgumų naudojimo lygiui. Tai, kad gamyba ir pajėgumai didėjo vienu metu (nors bet kuriuo atveju jie buvo mažesni nei didėjantis suvartojimas Sąjungoje), patvirtina, kad Sąjungos pramonei buvo naudingos galiojančios priemonės ir kad ji pasinaudojo padidėjusia (dėl didėjančios paklausos įvairiose etanolaminus naudojančiose vartotojų pramonės įmonėse) nagrinėjamojo produkto paklausa.

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Produkcija (tonomis)

                           375 119

                           371 688

                           407 744

                           424 526

                           Indeksas

                           100

                           99

                           109

                           113

                           Pajėgumai (tonomis)

                           424 000

                           432 000

                           458 000

                           477 000

                           Indeksas

                           100

                           102

                           108

                           113

                           Pajėgumų naudojimas

                           88 %

                           86 %

                           89 %

                           89 %

                           Indeksas

                           100

                           97

                           101

                           101

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (68)

               Kartu su didėjančiu suvartojimu Sąjungoje, didėjo ir Sąjungos pramonės atsargos. Tačiau šis rodiklis nelaikomas reikšmingu, nes etanolaminų gamyba yra skirta konkrečiam pirkėjui ir daugiausia grindžiama ilgalaikėmis sutartimis, kurios paprastai sudaromos kalendorinių metų pabaigoje.

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Atsargos (tonomis)

                           8 906

                           10 113

                           9 250

                           11 097

                           Indeksas

                           100

                           114

                           104

                           125

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (69)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimas labai išaugo (iki 54 %). Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad tuo pat metu smarkiai išaugo suvartojimas Sąjungos atvirojoje rinkoje, Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo palyginti nedaug (6,4 procentiniais punktais). Šios tendencijos patvirtina, kad Sąjungos pramonė turėjo galimybių pasinaudoti galiojančiomis priemonėmis. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos produkcijos vieneto kaina padidėjo 31 %. Tokia padėtis atspindi ne tik didelį etanolaminams gaminti naudojamų žaliavų kainų padidėjimą, bet ir padidėjusį pelningumą, ypač per PTL.

               (70)

               Didėjant Sąjungos pramonės pardavimo kainoms, didėjo ir kainos pasaulio etanolaminų rinkoje. Šį reiškinį lėmė keli ypatingi, laikini nagrinėjamojo laikotarpio įvykiai, ypač 2007 m. – PTL įvykiai. Viena vertus, šiuo laikotarpiu smarkiai padidėjo žaliavų (EO, darinio, kurio pagrindinė sudedamoji dalis yra benzinas, ir amoniako) sąnaudos. Kita vertus, tuo laikotarpiu pasaulio rinkoje smarkiai sutriko pasiūlos ir paklausos pusiausvyra. Tai lėmė įvairūs veiksniai, kaip antai: dėl uraganų JAV atsiradusios gamybos ir eksporto problemos, gamybos sunkumai Azijoje, smarkiai išaugusi vartotojų rinkai skirtų produktų (agrochemijos produktų, konkrečiau, – glifosato), kuriuose etanolaminai naudojami kaip žaliava, paklausa ir problemos, susijusios su produktų (ypač MEG), kuriuose naudojamos tos pačios kaip ir gaminant etanolaminus naudojamos žaliavos, gamyba, dėl kurių gamintojai, gaminę ir MEG, ir etanolaminus, laikinai pasirinko gaminti MEG.

                           Panašaus produkto pardavimas atvirojoje rinkoje Sąjungoje

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Kiekis (tonomis)

                           132 003

                           130 575

                           169 403

                           203 090

                           Indeksas

                           100

                           99

                           128

                           154

                           Vidutinė pardavimo kaina (EUR/t)

                           1 044

                           1 141

                           1 189

                           1 366

                           Indeksas

                           100

                           109

                           114

                           131

                           Rinkos dalis

                           69 %

                           68 %

                           72,9 %

                           76,6 %

                           Indeksas

                           100

                           98

                           106

                           111

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (71)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas labai pagerėjo. Vertinant tokį pagerėjimą reikėtų atsižvelgti į visame pasaulyje padidėjusias etanolaminų kainas, vieno JAV gamintojo sprendimą beveik visiškai sustabdyti eksportą į ES ir dėl to sumažėjusį importą iš JAV, taip pat į didėjančią etanolaminų paklausą tiek Sąjungoje, tiek visame pasaulyje. Dėl išaugusios paklausos padidėjo pardavimo apimtys ir pardavimo kainos, kurios iki PTL pabaigos didėjo labiau nei gamybos sąnaudos.

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Sąjungos pramonės pelningumas

                           10,1 %

                           16 %

                           15,8 %

                           21,9 %

                           Indeksas

                           100

                           159

                           157

                           217

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (72)

               Iš investicijų lygio matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu jos kito netolygiai. Viena vertus, investicijų reikėjo gamybos objektų techninei priežiūrai, kita vertus, tam, kad būtų galima nuosaikiai didinti pajėgumus siekiant pasinaudoti padidėjusiu suvartojimu ir patenkinti eksporto poreikius. Investicijų grąža, išreikšta Sąjungos pramonės grynuoju pelnu ir jos investicijų grynąja buhalterine verte, per nagrinėjamąjį laikotarpį labai pagerėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai pagerėjo Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautas.

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Investicijos (EUR)

                           980 213

                           6 396 684

                           1 505 707

                           2 454 173

                           Indeksas

                           100

                           654

                           154

                           250

                           Grynojo turto grąža

                           45 %

                           54 %

                           55 %

                           87 %

                           Indeksas

                           100

                           121

                           123

                           195

                           Grynųjų pinigų srautas (EUR)

                           22 831 675

                           34 807 468

                           36 971 471

                           55 859 958

                           Indeksas

                           100

                           152

                           162

                           245

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (73)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbuotojų, dalyvaujančių panašaus produkto gamyboje, skaičius padidėjo labai nedaug. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė pajėgė užtikrinti, kad nedidėtų vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos. Per tą patį laikotarpį šiek tiek padidėjo našumas, išreikštas vieno darbuotojo našumu. Darbo sąnaudų ir našumo raida turėjo teigiamos įtakos užtikrinant, kad nedidėtų gamybos sąnaudos, ir padėjo pasiekti didesnį pelningumą.

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Užimtumas

                           100

                           104

                           104

                           110

                           Indeksas

                           100

                           103

                           104

                           110

                           Našumas (tonų vienam darbuotojui)

                           3 749

                           3 591

                           3 916

                           3 858

                           Indeksas

                           100

                           96

                           104

                           103

                           Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                           2 389

                           2 629

                           2 449

                           2 262

                           Indeksas

                           100

                           110

                           103

                           95

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (74)

               Per PTL dempingas buvo tęsiamas, nors ir mažesniu nei ankstesniame peržiūros tyrime nustatytas lygiu.

               (75)

               Kaip įrodyta pirmiau, Sąjungos pramonė turėjo galimybę atsigauti po buvusio dempingo – ypač padidėjo jos pelningumas, pardavimas ir rinkos dalis.

               (76)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės eksportas į trečiąsias šalis išaugo 21 %. Padėtis ėmė smarkiai gerėti nuo 2007 m. ir tai tęsėsi iki PTL – daugiausia dėl labai išaugusios etanolaminų paklausos Azijos rinkose, kuriose kaip tik tuo metu patirta gamybos sunkumų. Pardavimo eksportui kainos kito panašiai kaip Sąjungos kainos. Tokią padėtį vėlgi galima paaiškinti tuo, kad 2007 m. – PTL visame pasaulyje buvo smarkiai sutrikusi pasiūlos ir paklausos pusiausvyra.

                           2005

                           2006

                           2007

                           PTL

                           Sąjungos pramonės eksportas (tonomis)

                           18 308

                           14 055

                           22 746

                           22 228

                           Indeksas

                           100

                           77

                           124

                           121

                           Pardavimo eksportui kaina

                           1 223

                           1 293

                           1 241

                           1 689

                           Indeksas

                           100

                           106

                           101

                           138

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

         5.   Išvados dėl padėties Sąjungos rinkoje

               (77)

               Sąjungos rinkoje suvartotų etanolaminų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 41 %, o importas iš JAV sumažėjo 16 %. Tuo pat metu išaugo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis.

               (78)

               Ekonominė Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo. Atitinkami žalos rodikliai rodo, kad veiklos rezultatai buvo geri. Sąjungos pramonė veikė dideliu pajėgumu, pelno dydžio rodikliai buvo labai geri, grynųjų pinigų srautas buvo stabilus, investicijos didėjo, o darbo sąnaudos nebuvo didinamos. Be to, Sąjungos pramonei buvo naudingi keli neeiliniai 2007 m. – PTL įvykiai, dėl kurių padidėjo kainos ir pagerėjo veiklos rezultatai.

               (79)

               Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į teigiamą Sąjungos pramonės rodiklių raidą, materialinės žalos tęsimasis nenustatytas. Todėl nagrinėta, ar yra žalos pasikartojimo tikimybė, jei priemonės baigų galioti.

         F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (80)

               Primenama, kad nustatyta, jog per PTL dempingą tęsė du JAV eksportuojantys gamintojai. Vienas iš šių dviejų dempingą vykdžiusių eksportuotojų nebendradarbiavo. Atsižvelgiant į tai, kad šiam eksportuojančiam gamintojui taikomi didžiausi antidempingo muitai ir į tai, kad jis yra didžiausias gamintojas JAV rinkoje, jis būtų labiausiai suinteresuotas grįžti į Sąjungos rinką, jei priemonės baigtų galioti.

               (81)

               Kaip išsamiau paaiškinta C dalyje, atlikus tyrimą nustatyti keli veiksniai, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog, panaikinus priemones, importas dempingo kainomis iš JAV labai išaugs. Konkrečiai, minėti veiksniai yra šie:

                           —

                           nepanaudoti JAV gamintojų pajėgumai sudaro 60 000 tonų, ir jie, kaip manoma, artimiausiu metu nebus panaudoti;

                           —

                           manoma, kad tradicinės JAV eksporto rinkos bus pajėgios savo poreikius patenkinti pačios, todėl JAV gamintojai bus priversti eksportuoti į Sąjungą. Tai pirmiausia pasakytina apie Lotynų Amerikos ir Azijos eksporto rinkas (20). Primenama, kad JAV gamintojams labai svarbios Azijos rinkos, nes jose jie turi galimybę realizuoti perteklinę etanolaminų produkciją;

                           —

                           Kinijos antidempingo muitai, nustatyti kelių šalių, įskaitant JAV, dviejų rūšių (iš trijų) produktui;

                           —

                           spaudimas didinti gamybą dėl perėjimo nuo MEG prie etanolamino gamybos. Dėl perteklinių MEG gamybos pajėgumų ir mažų kainų gamintojai bus priversti rinktis gaminti etanolaminą, o ne MEG, taip sukurdami naujus etanolamino pajėgumus ir darydami spaudimą kainoms;

                           —

                           numatoma, kad etanolamino paklausa JAV bus mažesnė nei kituose pasaulio regionuose, įskaitant Sąjungą;

                           —

                           manoma, kad vidutinė paklausos Sąjungoje augimo sparta bus didesnė nei JAV, todėl JAV eksportuojantys gamintojai turės dar daugiau paskatų nukreipti eksportą į Sąjungą;

                           —

                           remiantis turima informacija apie vieną nebendradarbiaujantį JAV gamintoją galima daryti išvadą, kad net ir tos bendrovės, kurios nebendradarbiavo atliekant tyrimą ir į Sąjungą eksportavo mažiau, tebėra labai suinteresuotos likti ES rinkoje ir plėsti eksporto veiklą.

               (82)

               Taigi JAV gamintojai turės rasti papildomų pirkėjų ir labiausiai tikėtina, kad jie jų ieškos Sąjungos rinkoje.

               (83)

               Per PTL Sąjungos pramonė veikė sėkmingai. Tokią padėtį galima paaiškinti didele, pasiūlą pranokusia nagrinėjamojo produkto paklausa. Vis dėlto, dėl bet kokio JAV kilmės etanolaminų importo dabartinėmis dempingo kainomis padidėjimo Sąjungos pramonė patirtų didelį spaudimą ir tai pakenktų jos veiklos rezultatams.

               (84)

               Taip pat pabrėžiama, kad etanolaminai yra vartojimo produktas, t. y. visų rūšių produktas gaminamas laikantis tam tikrų techninių standartų, todėl iš vieno tiekėjo įsigytas produktas gali būti lengvai pakeičiamas kito tiekėjo produktu. Taigi rinkoje, kurioje pasiūla per didelė, daugiausia bus konkuruojama dėl kainos.

               (85)

               Esant tokiai padėčiai, dėl pirmiau aprašytų veiksnių didelė etanolaminų paklausa gali palyginti greitai sumenkti, o Sąjungos rinkoje gali atsirasti perteklinės produkcijos. Dėl didesnės importo dempingo kainomis apimties atsirastų spaudimas mažinti pardavimo kainas ir atitinkamai būtų daromas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės veiklos rodikliams, pirmiausia – pelningumui. Jei padidėtų dempingas, būtų priverstinai mažinamos kainos.

               (86)

               Ankstesnėje dalyje aprašytą žalos pasikartojimo tikimybę sustiprina tai, kad etalonaminų rinka pasikeitė dėl 2008 m. rudenį prasidėjusios ekonominės krizės. Smarkiai pasikeitė daug svarbių su eksportu ir Sąjungos pramonės padėtimi susijusių aplinkybių. Kaip minėta, turima informacija rodo, kad importas dempingo kainomis po PTL labai išaugo dėl to, kad dviejų rūšių produkto JAV kainos yra didesnės už Europos kainas, o trečiosios rūšies produkto kainų skirtumas sparčiai nyksta. Pavyzdžiui, Eurostato duomenys rodo, kad antrąjį 2009 m. ketvirtį importo į Sąjungą iš JAV (15 052 tonų) kainos buvo 20 % mažesnės nei per PTL.

               (87)

               Jei nebūtų priemonių, gerokai susilpnėjusi Sąjungos pramonė susidurtų su šiuo išaugusiu importu dempingo kainomis. Iš tiesų, kaip matyti iš per tyrimą surinktos viešos informacijos, sumažėjo paklausa, pardavimas ir masto ekonomija, atsirado neišnaudotų gamybos pajėgumų, pablogėjo finansiniai rezultatai ir t. t. (21). Dėl dabartinės ekonominės krizės Sąjungos etanolaminų rinkoje paklausa buvo menka. Todėl Sąjungos pramonės gamintojai buvo priversti mažinti pagaminamos produkcijos kiekį.

               (88)

               Dabartinis Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo lygis yra 70 %, t. y. daug mažesnis nei buvo per PTL, kuomet Sąjungos pramonė dirbo beveik visu pajėgumu. Be to, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo maždaug 30 %, o pardavimo kainos laikotarpiu po PTL sumažėjo 35–40 %. Tuo pat metu tai, kaip laikotarpiu po PTL keitėsi gamybos sąnaudos ir pelningumas, rodo, kad esama, kaip manoma, didelio žaliavų sąnaudų ir etanolaminų kainų neatitikimo, todėl dar labiau bloginami Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai. Iš tiesų, dviejų pagrindinių žaliavų, naudojamų etanolaminams gaminti (etileno ir amoniako), sąnaudos po PTL sumažėjo mažiau nei nukrito etanolaminų kainos. Dėl to smarkiai sumažėjo Sąjungos pramonės pelno dydis – dabar stebimi tik nuostoliai arba vienaženkliai pelno dydžio rodikliai.

               (89)

               Kitaip tariant, Sąjungos pramonės padėtis nebėra tvirta: neabejojama, kad dėl importo dempingo kainomis daromo spaudimo padėtis laipsniškai blogės – ir daug labiau nei prognozuota remiantis PTL duomenimis.

               (90)

               Dėl tokios ekonominės padėties sumenko Sąjungos pramonės verslo galimybės. Viena vertus, Sąjungos pramonė nebegali plėsti ES pirkėjų bazės, nes neturi pagrindo manyti, kad jos pagrindiniai konkurentai Sąjungos rinkoje (t. y. JAV gamintojai) nebeeksportuoja į ES. Kita vertus, nepanašu, kad galima būtų sumažinti Sąjungos pramonei daromą spaudimą padidinus uždarajam naudojimui skirtos produkcijos kiekį, nes nėra ženklų, leidžiančių manyti, kad vartotojų rinkai skirtų produktų (pvz., etilenaminų, herbicidų ir katalizatorių) ekonominės perspektyvos galėtų pašalinti spaudimą etanolaminų rinkoje.

               (91)

               Jeigu priemonės bus panaikintos, didelė tikimybė, kad labai išaugs importas iš JAV į Sąjungą dempingo kainomis, todėl žala gali pasikartoti. JAV gamintojai praranda tradicines rinkas, o dėl perteklinės MEG produkcijos gali būti gaminama daugiau etanolaminų, kurie turėtų būti realizuojami ne JAV, o kitose rinkose. Be to, Sąjungos pramonei įtakos turėjo ekonominė krizė: ji susiduria su dabartiniu JAV importo dempingo kainomis daromu spaudimu ir neturi jokio kito tinkamo alternatyvaus sprendimo, kaip spręsti žalingo dempingo problemą, išskyrus tolesnį antidempingo muitų taikymą. Nenustatyta faktų, kuriais remiantis būtų galima daryti išvadą, kad tokia padėtis neblogės dar labiau, jei priemonės nustos galioti.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAS

   1.   Pirminė pastaba

               (92)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį buvo nagrinėjama, ar tolesnis galiojančių antidempingo priemonių taikymas neprieštarautų visos Sąjungos interesams. Sąjungos interesai buvo nustatyti įvertinus visų susijusių dalyvių, t. y. Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų, prekybininkų, didmenininkų ir pramonės naudotojų, interesus.

               (93)

               Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose laikyta, kad priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, dabartinis tyrimas yra priemonių galiojimo termino peržiūra, todėl analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau taikomos.

               (94)

               Taigi buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo tęsimosi ir žalos pasikartojimo tikimybės, esama svarių priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju tolesnis priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.

         2.   Sąjungos pramonės interesai

               (95)

               Primenama, kad per PTL dempingas vis dar buvo vykdomas ir kad yra tikimybė, jog JAV kilmės nagrinėjamasis produktas toliau bus parduodamas dempingo kainomis ir pasikartos Sąjungos pramonei daroma žala.

               (96)

               Sąjungos pramonė įrodė esanti gyvybinga ir konkurencinga pramonė, ir tai patvirtina teigiama daugumos ekonominių rodiklių raida. Anksčiau nustatytos antidempingo priemonės padėjo atkurti pelningumą ir sudarė pakankamos investicijų grąžos galimybes. Dėl to 2010 m. galimos naujos investicijos. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei dempingo kaina importuojamam JAV kilmės produktui būtų toliau taikomos priemonės.

         3.   Importuotojų, prekybininkų ir (arba) didmenininkų interesai

               (97)

               Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas prekybininkas ir didmenininkas nebendradarbiavo, buvo padaryta išvada, kad priemonių nenustatymas arba tolesnis jų taikymas jiems didelės įtakos nepadarys. Be to, atliekant tyrimą nenustatyta, kad yra nesusijusių importuotojų, nes visas JAV kilmės nagrinėjamojo produkto importas į Sąjungą yra vykdomas per importuotojus, susijusius su JAV eksportuojančiais gamintojais.

               (98)

               Jeigu priemonės bus toliau taikomos, dabartinė susijusių importuotojų padėtis nepasikeis (nustatyta, kad per PTL jie gavo pelno, kurio dydis atitiko rinkos sąlygas). Šiaip ar taip, bent jau aptariamuoju atveju susijusių importuotojų interesai yra neatsiejami nuo eksportuojančių gamintojų interesų, nes eksportuojantys gamintojai gali lemti susijusių importuotojų politiką. Primenama, kad atliekant Sąjungos interesų analizę, eksportuojančių gamintojų interesai nenagrinėjami.

         4.   Pramonės naudotojų interesai

               (99)

               Atsižvelgiant į tai, kad, toliau taikant priemones, antidempingo priemones reikėtų atnaujinti trečią kartą, ypatingas dėmesys skirtas pramonės naudotojų interesams.

               (100)

               Šiame tyrime dalyvavo tik vienas pramonės naudotojas, kuris naudoja ketvirtinius esterius audinių minkštikliams. Ketvirtiniai esteriai yra gaminami iš TEA ir naudojami kaip audinių minkštikliai, kuriuos rinkai teikia tokios bendrovės kaip Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble ir Benckiser/Reckitt. Aptariamasis pramonės naudotojas per PTL etanolaminų įsigijo ir iš JAV, ir iš Sąjungos pramonės. Importas iš šio pramonės naudojo sudarė tik nedidelę viso JAV importo dalį – 15–25 % (tikslių duomenų nurodyti negalima dėl jų konfidencialumo).

               (101)

               Vienintelis bendradarbiavęs pramonės naudotojas teigė, kad antidempingo priemonės Sąjungos naudotojams daro žalą, nes etanolaminų importas jiems reikalingas kaip papildomas tiekimo šaltinis jų poreikiams ES patenkinti. Jis taip pat teigė, kad Sąjungos naudotojai veika labai konkurencingose ir jautriai į kainų pokyčius reaguojančiose rinkose, kuriose patiria vartotojų rinkai skirtų produktų gamintojų spaudimą. Be to, siekdami sumažinti sąnaudas, žaliavas jie turi įsigyti kuo mažesne kaina. Taigi, šio pramonės naudotojo teigimu, bet koks etanolaminų kainos didėjimas kelia pavojų jo verslo veiklai ir kenkia pelningumui. Todėl ši šalis padarė išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas neatitinka Sąjungos interesų, nes, priemonėms nustojus galioti, minėta padėtis pagerėtų.

               (102)

               Nustatyta, kad per PTL TEA sudarė didelę bendradarbiavusio pramonės naudotojo visų ketvirtinių esterių gamybos sąnaudų dalį (20–30 %). Akivaizdu, kad panaikinus antidempingo priemones bent jau trumpalaikiu laikotarpiu palengvėtų našta, kurią patiria ši bendrovė dėl TEA kaip žaliavos sąnaudų. Vis dėlto, įvertinus tai, kad ši bendrovė labai didelį TEA kiekį įsigyja iš Sąjungos pramonės, manoma, kad galutinis bet kokio antidempingo priemonių pasikeitimo poveikis šiam konkrečiam pramonės naudotojui nebūtų labai didelis. Todėl Komisija nagrinėjo dabartinių antidempingo priemonių poveikį minėtos bendrovės apyvartai, susijusiai su ketvirtinių esterių verslo segmentu, kai naudojami iš JAV importuoti etanolaminai. Turimi duomenys rodo, kad bendras antidempingo muito poveikis šios bendrovės apyvartai yra nuosaikus – 1–5 % (tikslių duomenų atskleisti negalima dėl jų konfidencialumo). Tuo galima paaiškinti, kodėl bendrovė tęsė veiklą šiame sektoriuje nepaisydama iki PTL smarkiai didėjusių etalonaminų kainų ir galiojančių antidempingo priemonių. Be to, reikėtų pabrėžti, kad ketvirtiniai esteriai sudaro palyginti nedidelę visos šio pramonės naudotojo veiklos dalį.

               (103)

               Taip pat nagrinėta, kaip po PTL kito TEA kainos, ir jų poveikis bendradarbiaujančio pramonės naudotojo gamybos sąnaudoms. Primenama, kad po PTL etanolaminų kainos smarkiai sumažėjo. Įvertinus TEA kainų raidą ir ketvirtinių esterių verslo sąnaudų struktūrą, laikoma, kad po PTL TEA sąnaudų dalis, palyginti su visomis gatavo produkto sąnaudomis, sumažėjo. Remiantis turimais duomenimis galima teigti, kad šio konkretaus pramonės naudotojo atveju TEA sąnaudos sumažėjo 20–25 % dėl sumažėjusių TEA kainų. Bendros gatavų produktų gamybos sąnaudos galėjo atitinkamai sumažėti 15–20 %.

               (104)

               Be to, siekiant išsiaiškinti, kokį poveikį turės bet koks tolesnis antidempingo priemonių taikymas vieninteliam bendradarbiavusiam pramonės naudotojui, buvo nagrinėjami jo ankstesni ekonominiai rezultatai, ypač pelningumas ir pardavimas. Vertinant pelningumą nustatyta, kad, nepaisant galiojančių priemonių, nagrinėjamuoju laikotarpiu minėtas bendradarbiaujantis pramonės naudotojas uždirbo šiek tiek pelno, priskirtino produktams, kuriuose yra etanolaminų. Vertinant pardavimą nustatyta, kad šio bendradarbiaujančio pramonės naudotojo eksportui parduotas produktų, kuriuose yra etanolaminų, kiekis labai padidėjo, o jo pardavimas Sąjungos rinkoje šiek tiek sumažėjo. Minėtos tendencijos būdingos tiek su JAV, tiek su ES kilmės etanolaminais pagamintiems produktams. Taigi aišku, kad galiojančios antidempingo priemonės neturėjo jokio poveikio bendrovės sprendimų dėl pardavimo priėmimui, o tai patvirtina, kad ji galėjo toliau sėkmingai veikti be jokių didesnių problemų, kurios būtų turėjusios įtakos jos pardavimui ir pelningumui. Faktų, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad tokia padėtis pasikeistų, jeigu antidempingo priemonių galiojimas būtų pratęstas, nenustatyta.

               (105)

               Galiausiai, nerasta jokių įtikinamų įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti teiginį, kad pramonės naudotojai su įtempta padėtimi rinkoje susidūrė tiesiogiai dėl Sąjungos pramonės tiekiamų etanolaminų pasiūlos trūkumo.

               (106)

               Apibendrinant, antidempingo muito poveikis bendradarbiaujančio pramonės naudotojo gatavų produktų gamybos sąnaudoms per PTL buvo gana ribotas, todėl panaikinus antidempingo priemones jo padėtis pagerėtų labai nedaug. Be to, po PTL TEA kainos pasikeitė, ir tai jau dabar daro teigiamą poveikį bendrovės sąnaudų struktūrai. Todėl nuspręsta, kad tolesnis priemonių taikymas bendradarbiaujančiam pramonės naudotojui reikšmingo poveikio neturėtų. Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas kitas naudotojas ir jokia šalis nepateikė jokios papildomos su šiuo konkrečiu klausimu susijusios informacijos, daroma išvada, kad minėtos analizės rezultatus galima pritaikyti visiems pramonės naudotojams, kurie gali būti susiję su etanolaminų rinka.

         5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (107)

               Tyrimas parodė, kad taikant dabartines antidempingo priemones Sąjungos pramonė atsigavo. Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei priemonės būtų toliau taikomos, nes tai jai padėtų išlaikyti dabartinį pelningą kainų lygį ir daugiau investuoti. Jei priemonės nustotų galioti, atsigavimui kiltų pavojus, kaip aprašyta F dalyje. Todėl Sąjungos pramonei naudinga, kad priemonės būtų taikomos toliau.

               (108)

               Panašu, kad nesusijusių importuotojų nėra, o nesusiję prekybininkai ir (arba) didmenininkai nepranešė apie save. Visas JAV kilmės importas yra vykdomas per susijusius prekybininkus, kurių pelno dydis per PTL galiojant priemonėms atitiko, kaip nustatyta, įprastines rinkos normas.

               (109)

               Be to, nenustatyta, kad galiojančios priemonės praeityje būtų turėjusios reikšmingo neigiamo poveikio ekonominei naudotojų padėčiai. Remiantis per dabartinį tyrimą surinkta informacija galima teigti, kad bet koks kainos padidėjimas, galėjęs atsirasti dėl nustatytų antidempingo priemonių, nėra neproporcingas, palyginti su nauda, kurios Sąjungos pramonė turėjo pašalinus dėl importo dempingo kainomis buvusius prekybos iškraipymus.

               (110)

               Taigi, atsižvelgiant į Sąjungos interesus, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių nebetaikyti šiuo metu importuojamiems JAV kilmės etanolaminams galiojančių antidempingo priemonių.

               (111)

               Todėl manoma, kad importuojamiems JAV kilmės etanolaminams toliau taikyti dabartines antidempingo priemones yra tikslinga.

         H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (112)

               Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Be to, buvo nustatytas laikas pastaboms ir argumentams dėl atskleistų faktų pateikti. Buvo išnagrinėtos pateiktos pastabos, tačiau dėl jų pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis nuspręsta toliau taikyti dabartines antidempingo priemones, nepakeisti.

               (113)

               Tyrimas parodė, kad yra tikimybė, jog dempingas (įskaitant galimą eksporto dempingo kaina kiekio augimą) tęsis, o žala pasikartos.

               (114)

               Net ir nepaisant to, kad vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo nevykdė, ir (dėl to) darant prielaidą, kad ir ateityje jis iš JAV dempingo kaina neimportuos, sąlygos toliau taikyti muitus remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi yra įvykdytos.

               (115)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Reglamentu (EB) Nr. 1583/2006 importuojamiems JAV kilmės etanolaminams nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos toliau.

               (116)

               Taip pat manoma, kad priemonės turėtų būti toliau taikomos ne ilgiau kaip dar dvejus metus. Tokios nuomonės laikomasi dėl kelių priežasčių. Viena jų – tikimybė, kad žalingas dempingas pasikartos, pagrįsta tuo jog: i) nepaisydami galiojančių priemonių JAV eksportuojantys gamintojai toliau vykdė dempingą ir ii) numatoma, kad importas į Sąjungą išaugs dėl esamų 60 000 tonų perteklinių gamybos pajėgumų JAV, o JAV vidaus rinkoje nėra atitinkamos paklausos, dėl kurios šių perteklinių pajėgumų nebeliktų. Be to, vienam iš nebendradarbiavusių JAV gamintojų šiuo metu taikomas didžiausias antidempingo muitas, todėl jis yra labiausiai suinteresuotas sugrįžti į Sąjungos rinką, jeigu priemonės nustotų galioti. Šis gamintojas taip pat turi reikiamą platinimo tinklą, nes Sąjungos rinkoje parduoda ir kitus chemijos pramonės produktus, be to, nurodė ES laikantis svarbia eksporto rinka.

               (117)

               Be to, JAV pertekliniai pajėgumai turėtų laipsniškai išnykti iki 2013 m., o Sąjungoje esama pajėgumų didinimo planų, kuriuos įgyvendinti numatoma iki 2010 m pabaigos. Dėl šių aplinkybių ir dėl to, kad nėra aišku, kokį poveikį etanolaminų rinkai (tiek pasaulio, tiek, svarbiausia, Sąjungos mastu) turės dabartinė pasaulio ekonomikos krizė, priemonių taikymą tikslinga pratęsti ne ilgiau kaip dvejiems metams,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2922 11 00 (monoetanolaminas) (TARIC kodas 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolaminas) (TARIC kodas 2922120010) ir 2922 13 10 (trietanolaminas) nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje nurodytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, yra tokia:

               Bendrovė

               Antidempingo muitas
               (EUR už toną)

               Papildomas TARIC kodas

                           The Dow Chemical

                           Corporation

                           2030 Dow Center

                           Midland, Michigan 48674

                           JAV

               59,25

               A115

                           INEOS Americas LLC

                           7770 Rangeline Road

                           Theodore, Alabama 36582

                           JAV

               69,40

               A145

                           Huntsman Chemical

                           Corporation

                           3040 Post Oak Boulevard

                           PO Box 27707

                           Houston, Texas 77056

               111,25

               A116

               Visoms kitoms bendrovėms

               111,25

               A999

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   4.   Jeigu prieš išleidžiant prekes į laisvą apyvartą jos sugadinamos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina proporcingai paskirstoma siekiant nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (22) 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis pirmiau nurodytais dydžiais, yra sumažinamas tokia procentine dalimi, kuri atitinka proporcingai paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir galioja dvejus metus.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkè

         E. SALGADO

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

      (3)  OL L 28, 1994 2 2, p. 40.

      (4)  OL L 294, 2006 10 25, p. 2.

      (5)  OL C 71, 2008 3 18, p. 13.

      (6)  OL C 270, 2008 10 25, p. 26.

      (7)  Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook by PCI Xylenes & Polyesters Ltd (toliau – PCI), 2008 m. spalio mėn. leidinys.

      (8)  Chemical Economics Handbook Product Review-Ethanolamines-SRI Consulting, 2009 m. sausio mėn., 642.5000 A, p. 14–15.

      (9)  PCI, 2009 m. sausio mėn. leidinys.

      (10)  PCI, 2009 m. balandžio mėn. leidinys.

      (11)  Tecnon OrbiChem leidinys, 2009 m. kovo 17 d.

      (12)  SRI leidinys, 2009 m. sausio mėn.

      (13)  Tecnon OrbiChem leidinys, 2009 m. kovo 17 d.

      (14)  Tecnon OrbiChem leidinys, 2008 m. gruodžio 17 d.

      (15)  PCI, 2009 m. balandžio mėn. leidinys.

      (16)  Remiantis 2009 m. sausio mėn. SRI leidinyje pateiktais suvartojimo ir pajėgumų didinimo planų duomenimis.

      (17)  PCI, 2009 m. balandžio mėn. leidinys; 2008 m. gruodžio 17 d. ir 2009 m. kovo 17 d.Tecnon OrbiChem leidiniai.

      (18)  PCI, 2009 m. balandžio mėn. leidinys.

      (19)  Tecnon OrbiChem2009 m. kovo 17 d. ir 2009 m. rugpjūčio 14 d. leidiniai.

      (20)  Tecnon OrbiChem leidinys, 2009 m. kovo 17 d.

      (21)  Tecnon OrbiChem2009 m. rugpjūčio 14 d. leidinys; ICIS 2009 m. balandžio 15 d. ir 19 d. leidiniai; PCI 2008 m. lapkričio mėn.–2009 m. liepos mėn. leidiniai.

      (22)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.


title: 2015 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1912 dėl ryžių importo licencijų išdavimo laikantis tarifinių kvotų, kurias Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti 2015 m. spalio mėn.

text:
24.10.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 280/18

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1912
   2015 m. spalio 23 d.
   dėl ryžių importo licencijų išdavimo laikantis tarifinių kvotų, kurias Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti 2015 m. spalio mėn.
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 (2) leista naudoti tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas, suskirstytas pagal kilmės šalis ir pagal kelias laikotarpio dalis, remiantis to reglamento I priedu, ir numatyta tų kvotų administravimo tvarka;

               (2)

               Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos kvotos, kurios eilės numeris yra 09.4138, laikotarpio vienintelė dalis yra spalio mėnuo. Ši kvotos dalis apima likusį kvotų, kurių eilės numeriai yra 09.4127, 09.4128, 09.4129 ir 09.4130, nepanaudotų kiekių likutį. Spalio mėn. yra paskutinė kvotų, nustatytų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies b ir e punktuose, laikotarpio dalis, apimanti ankstesnės laikotarpio dalies nepanaudotų kiekių likutį;

               (3)

               pranešimų, pateiktų remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 8 straipsnio a punktu, duomenimis, pagal to įgyvendinimo reglamento 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2015 m. spalio mėn. darbo dienų pateiktose kvotos, kurios eilės numeris yra 09.4138, paraiškose nurodytas kiekis viršija tam laikotarpiui nustatytą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal atitinkamą kvotą prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi;

               (4)

               be to, pranešimų duomenimis, pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2015 m. spalio mėn. darbo dienų pateiktose kvotos, kurios eilės numeris yra 09.4148, paraiškose nurodytas kiekis yra mažesnis už tam laikotarpiui nustatytą kiekį;

               (5)

               taip pat reikėtų pranešti galutinį 2015 m. kiekvienos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1273/2011 nustatytos kvotos naudojimo koeficientą;

               (6)

               siekiant veiksmingai valdyti importo licencijų išdavimo tvarką, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Pagal ryžių importo licencijų paraiškas, pateiktas per dešimt pirmųjų 2015 m. spalio mėn. darbo dienų ir susijusias su Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1273/2011 nustatyta kvota, kurios eilės numeris yra 09.4138, licencijos išduodamos prašomam kiekiui, padaugintam iš šio reglamento priede nurodyto paskirstymo koeficiento.
   2.   Galutinis kiekvienos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1273/2011 nustatytos kvotos naudojimo koeficientas 2015 m. pateikiamas šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 23 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1273/2011, atidarantis tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas ir numatantis jų administravimą (OL L 325, 2011 12 8, p. 6).

      (3)  2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (OL L 238, 2006 9 1, p. 13).

      PRIEDAS

         Pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1273/2011 2015 m. spalio mėn. laikotarpio daliai paskirstomas kiekis ir galutiniai naudojimo koeficientai, taikomi 2015 m.

                  a)

                  Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų visiškai arba iš dalies išlukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota:

                              Kilmės šalis

                              Eilės Nr.

                              2015 m. spalio mėn. laikotarpio daliai nustatytas paskirstymo koeficientas

                              Galutinis 2015 m. kvotos naudojimo koeficientas

                              Jungtinės Amerikos Valstijos

                              09.4127

                              97,03 %

                              Tailandas

                              09.4128

                              98,57 %

                              Australija

                              09.4129

                              99,24 %

                              Kitos kilmės šalys

                              09.4130

                              100 %

                              Visos šalys

                              09.4138

                              0,809052 %

                              100 %

                  b)

                  Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų lukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 20, kvota:

                              Kilmės šalis

                              Eilės Nr.

                              2015 m. spalio mėn. laikotarpio daliai taikomas paskirstymo koeficientas

                              Galutinis 2015 m. kvotos naudojimo koeficientas

                              Visos šalys

                              09.4148

                              — (1)

                              1,35 %

                  c)

                  Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų skaldytų ryžių, kurių KN kodas 1006 40 00, kvota:

                              Kilmės šalis

                              Eilės Nr.

                              Galutinis 2015 m. kvotos naudojimo koeficientas

                              Tailandas

                              09.4149

                              6,75 %

                              Australija

                              09.4150

                              0 %

                              Gajana

                              09.4152

                              0 %

                              Jungtinės Amerikos Valstijos

                              09.4153

                              0 %

                              Kitos kilmės šalys

                              09.4154

                              62,54 %

                  d)

                  Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų visiškai arba iš dalies išlukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota:

                              Kilmės šalis

                              Eilės Nr.

                              Galutinis 2015 m. kvotos naudojimo koeficientas

                              Tailandas

                              09.4112

                              100 %

                              Jungtinės Amerikos Valstijos

                              09.4116

                              100 %

                              Indija

                              09.4117

                              100 %

                              Pakistanas

                              09.4118

                              100 %

                              Kitos kilmės šalys

                              09.4119

                              100 %

                              Visos šalys

                              09.4166

                              100 %

                  e)

                  Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytų skaldytų ryžių, kurių KN kodas 1006 40 00, kvota:

                              Kilmės šalis

                              Eilės Nr.

                              2015 m. spalio mėn. nustatytas paskirstymo koeficientas

                              Galutinis 2015 m. kvotos naudojimo koeficientas

                              Visos šalys

                              09.4168

                              — (2)

                              100 %

         (1)  Šiai laikotarpio daliai paskirstymo koeficientas netaikomas: Komisijai licencijų paraiškų nepateikta.

         (2)  Šiai laikotarpio daliai kiekis nenustatytas.