title: 2015 m. rugpjūčio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1425, kuriuo uždraudžiama su Kroatijos, Prancūzijos, Italijos, Maltos ir Ispanijos vėliava plaukiojančių arba šiose valstybėse registruotų ir Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos bei Viduržemio jūroje gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus žvejojančių laivų žvejybos veikla

text:
26.8.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 223/3

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1425
   2015 m. rugpjūčio 24 d.
   kuriuo uždraudžiama su Kroatijos, Prancūzijos, Italijos, Maltos ir Ispanijos vėliava plaukiojančių arba šiose valstybėse registruotų ir Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos bei Viduržemio jūroje gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus žvejojančių laivų žvejybos veikla
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (1), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Tarybos reglamente (ES) 2015/104 (2) nustatytas paprastųjų tunų kiekis, kurį 2015 m. Europos Sąjungos žvejybos laivais ir gaudyklėmis galima sužvejoti Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje;

               (2)

               Tarybos reglamente (EB) Nr. 302/2009 (3) reikalaujama, kad valstybės narės praneštų Komisijai apie jų ilgesniems nei 24 m laivams skirtas individualias kvotas. Trumpesnių nei 24 m žūklės laivų ir gaudyklių atveju valstybės narės turi pranešti Komisijai bent apie gamintojų organizacijoms arba laivų, žvejojančių panašiais įrankiais, grupėms skirtas kvotas;

               (3)

               bendra žuvininkystės politika siekiama užtikrinti ilgalaikį žuvininkystės sektoriaus gyvybingumą pagal atsargumo principą tausiai naudojant gyvuosius vandens išteklius;

               (4)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 36 straipsnio 2 dalį, jei Komisija, remdamasi valstybių narių pateikta ir kita savo turima informacija, nustato, kad Europos Sąjungos, valstybės narės ar valstybių narių grupės turimos žvejybos vienu ar daugiau žvejybos įrankių galimybės arba vieno ar kelių laivynų žvejybos galimybės yra išnaudotos, ji apie tai praneša atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms) ir uždraudžia žvejybą tam tikrame žvejybos rajone, tam tikrais žvejybos įrankiais, tam tikrų išteklių arba išteklių grupės žuvų žvejybą arba žvejybą tam tikrais būtent tai žvejybos veiklai vykdyti naudojamais laivais;

               (5)

               remiantis Komisijos turima informacija, paprastųjų tunų žvejybos Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje galimybės, suteiktos su Kroatijos, Prancūzijos, Italijos, Maltos ir Ispanijos vėliava plaukiojantiems arba šiose valstybėse registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, jau išnaudotos;

               (6)

               2015 m. birželio 10 ir 24 d. Kroatija informavo Komisiją sustabdžiusi savo devynių gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie 2015 m. žvejoja paprastuosius tunus, žvejybos veiklą: keturių laivų žvejybos veikla sustabdyta nuo 2015 m. birželio 10 d., dviejų laivų – nuo birželio 20 d., o trijų laivų – nuo birželio 24 d., taigi visa veikla uždrausta nuo 2015 m. birželio 24 d. 24.00 val.;

               (7)

               2015 m. birželio 1, 4 ir 9 d. Prancūzija informavo Komisiją sustabdžiusi savo septyniolikos gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie 2015 m. žvejoja paprastuosius tunus, žvejybos veiklą: dvylikos laivų žvejybos veikla sustabdyta nuo 2015 m. birželio 1 d., trijų laivų – nuo birželio 4 d., o dviejų laivų – nuo birželio 9 d., taigi visa veikla uždrausta nuo 2015 m. birželio 9 d. 10.02 val.;

               (8)

               2015 m. gegužės 30 d. ir birželio 1 ir 10 d. Italija informavo Komisiją sustabdžiusi savo dvylikos gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie 2015 m. žvejoja paprastuosius tunus, žvejybos veiklą: keturių laivų žvejybos veikla sustabdyta nuo 2015 m. gegužės 30 d., septynių laivų – nuo birželio 1 d., o likusio laivo – nuo birželio 10 d., taigi visa veikla uždrausta nuo 2015 m. birželio 10 d. 11.21 val.;

               (9)

               2015 m. liepos 3 d. Malta informavo Komisiją sustabdžiusi savo gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, kuris 2015 m. žvejoja paprastuosius tunus, žvejybos veiklą nuo 2015 m. birželio 10 d. 08.00 val.;

               (10)

               2015 m. gegužės 28 d., birželio 1 d. ir liepos 1 d. Ispanija informavo Komisiją sustabdžiusi savo šešių gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie 2015 m. žvejoja paprastuosius tunus, žvejybos veiklą: vieno laivo žvejybos veikla sustabdyta nuo 2015 m. gegužės 28 d., keturių laivų – nuo birželio 1 d., o likusio laivo – nuo birželio 8 d., taigi visa veikla uždrausta nuo 2015 m. birželio 8 d. 15.00 val.;

               (11)

               nedarant poveikio minėtiems Kroatijos, Prancūzijos, Italijos, Maltos ir Ispanijos veiksmams, būtina, kad Komisija patvirtintų draudimą su minėtų ES valstybių narių vėliava plaukiojantiems arba jose registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos bei Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus: Kroatijai draudimas turėtų įsigalioti vėliausiai nuo 2015 m. birželio 24 d. 24.00 val., Prancūzijai – vėliausiai nuo 2015 m. birželio 9 d. 10.02 val., Italijai – vėliausiai nuo 2015 m. birželio 10 d. 11.21 val., Maltai – nuo 2015 m. birželio 10 d. 08.00 val., o Ispanijai – vėliausiai nuo 2015 m. birželio 8 d. 15.00 val.,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Vėliausiai nuo 2015 m. birželio 24 d. 24.00 val. draudžiama Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus su Kroatijos vėliava plaukiojantiems arba joje registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams.
   Nuo tos dienos tais laivais sužvejotus paprastuosius tunus draudžiama laikyti laivuose, perkelti į varžas tukinimo ar auginimo tikslais, perkrauti, perkelti arba iškrauti.
   2 straipsnis
   Vėliausiai nuo 2015 m. birželio 9 d. 10.02 val. draudžiama Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems arba joje registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams.
   Nuo tos dienos tais laivais sužvejotus paprastuosius tunus draudžiama laikyti laivuose, perkelti į varžas tukinimo ar auginimo tikslais, perkrauti, perkelti arba iškrauti.
   3 straipsnis
   Vėliausiai nuo 2015 m. birželio 10 d. 11.21 val. draudžiama Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus su Italijos vėliava plaukiojantiems arba joje registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams.
   Nuo tos dienos tais laivais sužvejotus paprastuosius tunus draudžiama laikyti laivuose, perkelti į varžas tukinimo ar auginimo tikslais, perkrauti, perkelti arba iškrauti.
   4 straipsnis
   Nuo 2015 m. birželio 10 d. 08.00 val. draudžiama Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus su Maltos vėliava plaukiojantiems arba joje registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams.
   Nuo tos dienos tais laivais sužvejotus paprastuosius tunus draudžiama laikyti laivuose, perkelti į varžas tukinimo ar auginimo tikslais, perkrauti, perkelti arba iškrauti.
   5 straipsnis
   Vėliausiai nuo 2015 m. birželio 8 d. 15.00 val. draudžiama Atlanto vandenyne į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus su Ispanijos vėliava plaukiojantiems arba joje registruotiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams.
   Nuo tos dienos tais laivais sužvejotus paprastuosius tunus draudžiama laikyti laivuose, perkelti į varžas tukinimo ar auginimo tikslais, perkrauti, perkelti arba iškrauti.
   6 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. rugpjūčio 24 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Phil HOGAN

            Komisijos narys

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

      (2)  2015 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2015/104, kuriuo 2015 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 779/2014 (OL L 22, 2015 1 28, p. 1).

      (3)  2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 43/2009 bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1559/2007 (OL L 96, 2009 4 15, p. 1).


title: 2014 m. birželio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 670/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
19.6.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 179/66

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 670/2014
   2014 m. birželio 18 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 18 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MK

                  70,1

                  TR

                  88,1

                  ZZ

                  79,1

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,9

                  ZZ

                  68,3

                  0709 93 10

                  TR

                  108,5

                  ZZ

                  108,5

                  0805 50 10

                  AR

                  96,3

                  TR

                  125,4

                  ZA

                  114,6

                  ZZ

                  112,1

                  0808 10 80

                  AR

                  104,0

                  BR

                  81,9

                  CA

                  102,6

                  CL

                  103,9

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  139,0

                  US

                  223,4

                  ZA

                  130,2

                  ZZ

                  126,9

                  0809 10 00

                  TR

                  253,2

                  ZZ

                  253,2

                  0809 29 00

                  TR

                  314,0

                  ZZ

                  314,0

                  0809 30

                  MA

                  135,6

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  111,7

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2016 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1343, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
6.8.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 213/10

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1343
   2016 m. rugpjūčio 5 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 5 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  170,6

                  ZZ

                  170,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  132,0

                  0805 50 10

                  AR

                  193,0

                  CL

                  145,2

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  87,8

                  ZA

                  176,7

                  ZZ

                  152,8

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  220,8

                  MA

                  180,8

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  115,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  137,5

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  134,9

                  PE

                  106,8

                  US

                  143,6

                  ZA

                  96,8

                  ZZ

                  121,9

                  0808 30 90

                  AR

                  101,6

                  CL

                  126,5

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  149,7

                  ZA

                  121,4

                  ZZ

                  128,2

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  242,9

                  ZZ

                  287,1

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  142,2

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2011 m. balandžio 19 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 405/2011, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypams ir juostoms

text:
28.4.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 108/3

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 405/2011
   2011 m. balandžio 19 d.
   kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypams ir juostoms

      EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Laikinosios priemonės

               (1)

               Komisija Reglamentu (ES) Nr. 1261/2010 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypams nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.

               (2)

               Tyrimas inicijuotas 2010 m. vasario 15 d. gavus Europos geležies ir plieno pramonės federacijos (Eurofer) (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų Sąjungoje pagaminamų tam tikrų nerūdijančio plieno strypų, vardu pateiktą skundą.

               (3)

               Kaip išdėstyta laikinojo reglamento 23 konstatuojamojoje dalyje, atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         1.2.   Tolesnė procedūra

               (4)

               Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias kompensacines priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Komisija toliau rinko informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.

               (5)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti nustatyti galutinį kompensacinį muitą tam tikriems importuojamiems Indijos kilmės nerūdijančio plieno strypams ir galutinai surinkti laikinųjų muitų sumas, užtikrintas garantijomis. Be to, suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus galutines išvadas, jos galėjo pareikšti prieštaravimus.

         1.3.   Su tyrimu susijusios šalys

               (6)

               Kadangi jokių pastabų dėl su tyrimu susijusių šalių negauta, laikinojo reglamento 5–22 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   2.1.   Nagrinėjamasis produktas

               (7)

               Primenama, kad, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 24 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas apibrėžtas kaip Indijos kilmės po šaltojo formavimo arba šaltosios apdailos toliau neapdoroti nerūdijančio plieno strypai ir juostos, išskyrus ne mažesnio kaip 80 mm skersmens skritulio formos skerspjūvio strypus ir juostas, kurių KN kodai šiuo metu yra 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ir 7222 20 89.

               (8)

               Vienas Indijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad mažesnio kaip 80 mm skersmens skritulio formos skerspjūvio nerūdijančio plieno strypai, kurių leidžiamosios nuokrypos intervalas nėra H6–H11, neturėtų būti tiriami, net jie nepriklauso produkto apibrėžtajai sričiai.

               (9)

               Šis argumentas atmestas, nes produkto apibrėžtojoje srityje nuokrypos nenurodytos. Klausimyne prie produkto kontrolės numerio (PKN) atskirai nurodytas leidžiamosios nuokrypos intervalas H6–H11, bet tai yra tik palyginimui ir tiriamajam produktui privalomai netaikomas. Todėl padaryta išvada, kad produktai, kurių leidžiamosios nuokrypos intervalas nėra H6–H11, turėtų būti tiriami.

               (10)

               Pažymėtina, kad apskaičiuojant laikinąjį subsidijavimo ir žalos skirtumus į produktus, kurių leidžiamosios nuokrypos intervalas nėra H6–H11, buvo atsižvelgta.

         2.2.   Panašus produktas

               (11)

               Kadangi jokių pastabų dėl panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 25 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

         3.   SUBSIDIJAVIMAS

   3.1.   Įžanga

               (12)

               Laikinojo reglamento 26 konstatuojamojoje dalyje padaryta nuoroda į toliau nurodytas schemas, pagal kurias tariamai suteikiamos subsidijos:

                           a)

                           muito sumažinimo leidimo schema;

                           b)

                           išankstinių leidimų schema;

                           c)

                           gamybos priemonių eksporto skatinimo schema;

                           d)

                           į eksportą orientuotų įmonių schema;

                           e)

                           eksporto kreditų schema.

               (13)

               Sąjungos pramonei kilo abejonių, ar Komisija atsižvelgė į kai kurias subsidijavimo schemas, ir todėl nusprendė, kad, kaip nustatyta, Indijos gamintojų gautos subsidijos buvo nepakankamai įvertintos.

               (14)

               Atsakant į šį klausimą, pažymėtina, kad skunde buvo nurodyta daug nacionalinių ir vietos subsidijų schemų, kurios buvo įtrauktos į Indijos eksportuojantiems gamintojams pateiktą klausimyną ir kurias Komisija išnagrinėjo. Tačiau buvo nustatyta, kad atrinkti tirtieji eksportuojantys gamintojai gavo subsidijas tik pagal pirmiau 12 konstatuojamojoje dalyje išvardytas schemas.

               (15)

               Sąjungos pramonė taip pat teigė, kad Komisijos išvados prieštarauja JAV Prekybos departamento (JAV PD) išvadai, padarytai neseniai atliktuose kompensacinio muito tyrimuose dėl tam tikro plieno eksporto iš Indijos, kur buvo nustatyta dar didesnių subsidijų. Vis dėlto pažymėtina, kad ši išvada susijusi su skirtingu produktu ir apima skirtingą tyrimo laikotarpį. Todėl argumentas buvo atmestas.

               (16)

               Kadangi negauta jokių kitų pastabų, laikinojo reglamento 26–28 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         3.2.   Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)

               (17)

               Kelios šalys teigė, kad MSLS neturėtų būti laikoma kompensuotina subsidija, nes schema taikoma siekiant kompensuoti importo muitus. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje, ši schema negali būti laikoma leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes ji neatitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) išdėstytų taisyklių. Konkrečiai, eksportuotojas per gamybos procesą neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, ir kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus nerodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS. Todėl šie argumentai atmesti.

               (18)

               Viena šalis teigė, kad jeigu MSLS licencija parduodama, faktinė pardavimo kaina būna mažesnė už licencijos vertę, todėl ir lengvata – mažesnė. Šiuo klausimu pažymėtina, kad pagal šią schemą lengvata buvo apskaičiuota remiantis licencija suteikto kredito suma, nepriklausomai nuo to, ar licencija buvo naudojama importo muitams kompensuoti, ar licencija buvo faktiškai parduota. Laikoma, kad bet koks licencijos pardavimas mažesne kaina nei nominalioji vertė yra grynai komercinis sprendimas, dėl kurio pagal šią schemą suteiktos lengvatos suma nesikeičia. Todėl šis argumentas atmestas.

               (19)

               Viena šalis taip pat teigė, kad net jei MSLS buvo laikoma kompensuotina, pagal schemą suteikta lengvata turėtų būti grindžiama ne eksporto verte, o faktiniu MSLS licencijos naudojimu. Šiuo klausimu primintina, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 ir 5 dalis kompensuotinų subsidijų suma buvo apskaičiuota atsižvelgiant į lengvatą, kurią, kaip nustatyta, gavėjas gavo per TL. Todėl buvo nuspręsta, kad gavėjas gauna lengvatą tuo metu, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos Vyriausybė privalo atsisakyti muitų, taip suteikdama finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti ar nesuteikti subsidiją. Žinodama, kad gaus subsidiją pagal MSLS, bendrovė yra palankesnėje padėtyje, nes naudodama subsidijas ji gali siūlyti mažesnes kainas. Tačiau eksporto momentas yra lemiamas nustatant gautos lengvatos dydį, o ne paskesnį jos panaudojimą, nes tokią teisę turintis eksportuotojas finansiškai jau yra pranašesnis. Taigi šis argumentas atmestas.

               (20)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl šios schemos negauta, laikinojo reglamento 29–41 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         3.3.   Išankstinių leidimų schema (ILS)

               (21)

               Viena šalis teigė, kad ILS turėtų būti laikoma sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, nes importuojamos medžiagos naudojamos eksportuojamoms prekėms gaminti. Nagrinėjant šį argumentą laikinojo reglamento 54 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kad šiuo atveju naudojamos poschemės negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos Vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Todėl laikoma, kad nagrinėjamojo produkto standartinės išeigos normos (SIN) buvo nepakankamai tikslios ir negali būti laikomos faktinio vartojimo tikrinimo sistema, nes dėl jų formos Indijos Vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Todėl poschemė yra kompensuotina, o šis argumentas atmetamas.

               (22)

               Skaičiuojant subsidijos sumą ir priešingai vienos šalies teiginiams, į ILS lengvatą, suteiktą produktui, kuris nėra nagrinėjamasis produktas, turėjo būti atsižvelgta nustatant kompensuotinos lengvatos sumą. Pagal ILS nėra jokio įsipareigojimo, pagal kurį būtų ribojamas lengvatų naudojimas importuojant neapmuitintas žaliavas, susijusias su konkrečiu produktu. Todėl nagrinėjamojo produkto atveju galima naudotis visomis ILS suteikiamomis lengvatomis.

               (23)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl šios schemos negauta, laikinojo reglamento 42–58 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         3.4.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)

               (24)

               Kadangi jokių pastabų dėl šios schemos negauta, laikinojo reglamento 59 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

         3.5.   Į eksportą orientuotų įmonių schema (EOĮS)

               (25)

               Prieš pradedant nagrinėti atrinktų įmonių, turinčių EOĮ statusą, pastabas, reikėtų priminti, kad svarbiausias EOĮ įsipareigojimas, nustatytas Užsienio prekybos politikoje 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikoje 2009–2014 m., yra gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta, t. y. per ataskaitinį laikotarpį (5 metus) bendra eksporto vertė turi būti didesnė už importuotų prekių bendrą vertę. Visos bendrovės, kurios iš esmės įsipareigoja eksportuoti visas pagamintas prekes ir teikiamas paslaugas, gali būti steigiamos pagal EOĮS.

               (26)

               Antra vertus, į eksportą orientuotos įmonės turi teisę gauti įvairių nuolaidų, išvardytų laikinojo reglamento 66 konstatuojamojoje dalyje. Pagal teisės aktus jos priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas ir dėl to laikomos individualiomis ir kompensuotinomis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. EOĮ eksporto tikslas, kaip nurodyta Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 6.1 skyriuje, yra conditio sine qua non norint gauti subsidijas.

               (27)

               Pagal teisės aktus EOĮ taikomos lengvatos priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. EOĮS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo h ir i punktuose, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės).

               (28)

               Be to, nebuvo patvirtinta, kad Indijos Vyriausybė taiko tikrinimo sistemą arba tvarką, kuri padėtų patvirtinti, ar netaikant muito ir (arba) pardavimo mokesčio įgytos žaliavos buvo panaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas arba pakaitinių sąlyginio apmokestinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Pagal taikomą tikrinimo sistemą siekiama prižiūrėti, kaip laikomasi grynųjų pajamų užsienio valiuta prievolės, o ne tikrinti importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimą.

               (29)

               Atsižvelgiant į EOĮ statusą turinčią šalį, bet kokios lengvatos kompensuojamumas priklauso nuo dviejų sąlygų: i) netaikoma tikrinimo sistema ir ii) atsisakoma išieškoti perviršines sumas. Atsakant į šį argumentą pažymėtina, kad Indijos Vyriausybei labai svarbu parodyti, kad ji sukūrė tinkamą tikrinimo sistemą, kad būtų galima nustatyti, kokios žaliavos ir koks jų kiekis buvo sunaudoti gamybos procese. Situacija, kai nėra tinkamos tikrinimo sistemos, bus aptarta toliau. Atsisakymas išieškoti perviršines sumas svarbus tik tuo atveju, kai nustatoma, kad schema (šiuo atveju EOĮS) yra bona fide sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kuri atitinka pagrindinio reglamento I, II ir III priedų reikalavimus. Kaip jau paaiškinta 27 konstatuojamojoje dalyje, EOĮS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje.

               (30)

               Šalis taip pat pabrėžė, kad dėl EOĮ sistemos pobūdžio neapmuitintos žaliavos gali būti importuojamos galutinių prekių eksportui. Šalis teigė, kad EOĮ sistema gali būti tapatinama su specialia neapmokestinamo laikinojo įvežimo perdirbti muitinės procedūra, o ne su sąlyginio apmokestinimo muitais sistema. Ji teigė, kad nepriklausomai nuo to, ar abiejų šių sistemų taikymo rezultatas teoriškai yra vienodas (prekių, pagamintų naudojant žaliavas, kurių importo muitas nesurinktas, eksportas), jos turi esminių skirtumų. Argumentuodama šį teiginį šalis teigė, kad pagal sąlyginio apmokestinimo muitais sistemą eksportuotojas turi teisę prašyti grąžinti galutinių prekių gamyboje naudotų žaliavų muitus. Pagal laikinojo įvežimo perdirbti sistemą eksportuotojas atleidžiamas nuo visų importo mokesčių, bet yra teisiškai įpareigotas sumokėti muitus už bet kokias galutines prekes, parduodamas vidaus rinkoje. Šalis teigė, kad pagal pastarąją sistemą negali būti perviršinių sumų, kurias atsisakoma išieškoti.

               (31)

               Atsakant į šį argumentą pirmiausia pažymėtina, jog nustatyti, ar sumos yra perviršinės, galima tik tais atvejais, kai yra sukurta tikrinimo sistema, skirta importo, susijusio su eksportuojamų prekių gamyba, vartojimui stebėti. Dėl šalies teiginio, kad EOĮ nėra sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, pažymėtina, kad pagrindinio reglamento I priedo 2 išnašoje aiškiai nustatyta, kad pagrindinio reglamento tikslais atsisakymas išieškoti muitus arba sąlyginis apmokestinimas apima visišką ar dalinį atleidimą nuo importo mokesčių arba jų atidėjimą. Turėtų būti aišku, kad pagrindinė idėja, kuria grindžiamas sąlyginio apmokestinimo muitais grąžinimas arba atleidimo nuo mokesčių schemos, yra tokia pati, t. y. importo muitai, kuriais apmokestinamos importuojamos žaliavos, yra arba nemokėtini, arba grąžintini su sąlyga, kad tokios žaliavos naudojamos gaminant produktus, kurie vėliau eksportuojami. Galiausiai, turėtų būti aišku, kad siekiant nustatyti, ar EOĮS turėtų būti laikoma bona fide sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, ji turėtų atitikti pagrindinio reglamento I, II ir III priedų reikalavimus.

               (32)

               Be to, šalis teigė, kad EOĮ turi būti taikoma tinkama tikrinimo sistema ir tolesni tikrinimo etapai, susiję su jos eksportu ir pardavimu vidaus rinkoje. Šalis teigė, kad svarbi ne tik Užsienio prekybos politika ir procedūrų vadovas, kuriame nustatyti EOĮ taikomi teisės aktai ir procedūros. Taip pat turėtų būti ištirta, ar yra kitų Indijos teisės aktų, kuriais nustatoma pagrįsta ir veiksminga tikrinimo sistema. Pagrįsdama savo argumentą, šalis teigė, kad pagal procedūrų vadovo 6.10.1 skirsnį EOĮ teisiškai privalo tinkamai tvarkyti apskaitos dokumentus ir saugoti skaitmeniniu parašu patvirtintas ketvirčio ir metines pažangos ataskaitas, susijusias su importu, vidaus pirkimu, eksportu ir pardavimu vidaus rinkoje. Be to, šalis teigė, kad pagal 1944 m. Centrinį akcizų aktą, vykdant pardavimą vidaus rinkoje, taikoma teisinė prievolė išduoti sąskaitą faktūrą, kurioje aiškiai nurodomi, pavyzdžiui, mokėtini mokesčiai. Centriniame akcizų akte taip pat nustatyti reikalavimai, pagal kuriuos šalis kiekvieną mėnesį privalo pateikti valdžios institucijoms išsamią informaciją apie savo pardavimą vidaus rinkoje. Be to, pagal 1956 m. Bendrovių aktą ir galiojančius apskaitos standartus, šalis teisiškai privalo audito patikrintose finansinėse ataskaitose pateikti išsamią informaciją apie importą ir pirkimą vidaus rinkoje bei apie eksportą ir pardavimą vidaus rinkoje.

               (33)

               Atsakant į šį argumentą neginčijama, kad Bendrovių aktu gali būti nustatyta Indijos apskaitos standartų sistema. Tačiau vertinant EOĮ kompensuojamumą svarbu tai, ar Indijos Vyriausybė turi sistemą, pagal kurią galima patvirtinti, ar gaminant eksportuojamas prekes buvo naudojamos neapmuitintos žaliavos ir koks jų kiekis buvo sunaudotas.

               (34)

               Centriniame akcizų akte nustatyti reikalavimai taikomi visiškai kitais tikslais, t. y. siekiant užtikrinti, kad taikomi mokesčiai būtų sumokėti pardavimo Indijos vidaus rinkoje atvejais. Pagal šį aktą netikrinamos neapmuitintos importuojamos medžiagos ir nekontroliuojami ryšiai tarp neapmuitintų žaliavų ir jas naudojant pagamintų eksportuojamų produktų, tam, kad tai būtų galima priskirti sąlyginio apmokestinimo sistemoms.

               (35)

               Dėl kitų tikrinimo etapų primintina, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, iš EOĮ niekada nereikalaujama kiekvieną importuojamų prekių siuntą susieti su atitinkamos pagamintos prekės galutine paskirtimi. Tačiau tik patikrinusios tokią siuntą, Indijos institucijos gautų pakankamai informacijos apie galutinę žaliavų paskirtį ir galėtų patikrinti, ar atleidimas nuo muitų arba pardavimo mokesčio neviršija eksportuojamai produkcijai sunaudotų žaliavų.

               (36)

               Todėl, nepaisant šios šalies skunde išdėstytų atsargių teiginių, buvo patvirtinta, kad Indijos Vyriausybė netaiko veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kuri padėtų išsiaiškinti, ar be muito ir (arba) pardavimo mokesčio įsigytos žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 dalis arba, kalbant apie pakaitines sąlyginio apmokestinimo sistemas, pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 dalis). Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgdama į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 dalis ir III priedo II dalies 3 dalis). Indijos Vyriausybė taip pat nepateikė įrodymų, kad nebuvo atsisakyta išieškoti perviršinę sumą.

               (37)

               Šalis teigė, kad siekdama apskaičiuoti subsidiją Komisija turėjo atsižvelgti į muitus, sumokėtus vidaus rinkoje pardavus galutinius produktus. Atsakant į šį argumentą, reikėtų pastebėti, kad nors EOĮ steigiama siekiant gauti grynųjų pajamų užsienio valiuta, EOĮ dalį pagamintų produktų gali parduoti vidaus rinkoje. Pagal EOĮS prekės bus laikomos importuotomis prekėmis, nors mokėtina tik 50 % lengvatinės muitų normos. Todėl EOĮ padėtis nesiskiria nuo kitų bendrovių, veikiančių vidaus rinkoje, padėties, t. y. įsigyjant prekes turi būti mokami taikomi muitai ir (arba) mokesčiai. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti akivaizdu, kad Indijos Vyriausybės sprendimas apmokestinti vidaus rinkoje vartojamas prekes nereiškia, kad EOĮ atleidimas nuo importo muitų arba pardavimo mokesčių kompensavimas nėra lengvata, susijusi su nagrinėjamojo produkto pardavimu eksportui. Be to, pardavimas vidaus rinkoje neturi įtakos bendrai vertinant, ar taikoma tinkama vertinimo sistema.

               (38)

               Be to, šalis teigė, kad skaičiuodama subsidijos sumą Komisija naudoja neteisingą vardiklį. Šalis teigė, kad teisingas vardiklis – visa pardavimo apyvarta, o ne pardavimo eksportui apyvarta. Šis argumentas turi būti atmestas. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, pagal šią schemą apskaičiuota subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per TL kaip tinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Galimybė EOĮ parduoti dalį savo produkcijos vidaus rinkoje nekeičia fakto, kad EOĮS yra aiškiai skirta eksportui.

               (39)

               Galiausiai šalis teigė, kad bendrovei suteikta lengvata turėtų būti lygi kredito išlaidoms, kurias Indijos Vyriausybė prarado tarp žaliavų importavimo laiko ir galutinio nerūdijančio plieno strypų eksporto iš Indijos. Pagrįsdama savo teiginį šalis nurodė išankstinę išvadą, kurią JAV PD padarė naujo siuntėjo antisubsidijų peržiūroje, kur nesumokėti muitai buvo laikomi paskola be palūkanų, suteikta bendrovei importavimo metu. Atsakant į tai pažymėtina, kad Komisija turi vadovautis ne JAV PD taikyta skaičiavimo metodika, o pagrindinio reglamento nuostatomis. Šiuo atveju taikyta skaičiavimo metodika paaiškinta laikinojo reglamento 75 ir 76 konstatuojamosiose dalyse. Bet kokiu atveju šis argumentas būtų priimtas, tik jei muitai būtų paprasčiausiai atidėti (pagrindinio reglamento I priedo 3 išnaša), o ne nuo jų atleista, kaip yra šiuo atveju.

               (40)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, laikinojo reglamento 60–77 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         3.6.   Eksporto kreditų schema (EKS)

               (41)

               Viena šalis pripažino gavusi lengvatinį eksporto kreditą, bet teigė, kad jo norma buvo gerokai didesnė už ES vyraujančias kreditų normas, todėl jis neturėtų būti laikomas lengvata.

               (42)

               Atsakant į šį argumentą pažymėtina, kad subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis už eksporto kreditą sumokėtų palūkanų ir sumos, kurią būtų reikėję sumokėti už nagrinėjamosios Indijos bendrovės panaudotą paprastą komercinį kreditą, skirtumu. Šiuo atveju subsidijos sumai apskaičiuoti naudotas vidaus rinkos lyginamasis standartas. Todėl šis argumentas atmetamas.

               (43)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl šios schemos negauta, laikinojo reglamento 78–86 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         3.7.   Kompensuotinų subsidijų suma

               (44)

               Kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem pagal pagrindinio reglamento nuostatas yra 3,3–4,3 %. Kadangi ši suma atitinka laikinojo reglamento 87 konstatuojamojoje dalyje nustatytą sumą, ta konstatuojamoji dalis patvirtinama.

                           SCHEMA→

                           MSLS (3)

                           ILS (3)

                           EOĮ (3)

                           EKS (3)

                           Iš viso

                           BENDROVĖ

                              Chandan Steel Ltd.

                           1,5 %

                           1,5 %

                           0,4 %

                           3,4 %

                              Venus grupė

                           nuo 2,6 % iki 3,4 %

                           nuo 0 iki 0,8 %

                           3,3 % (4)

                              Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           4,3 %

               (45)

               Neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių subsidijavimo skirtumo skaičiavimo metodika išdėstyta laikinojo reglamento 88 konstatuojamojoje dalyje. Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį subsidijų skirtumas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, apskaičiuotas remiantis atrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytų subsidijų svertiniu vidurkiu, yra 4,0 %. Todėl laikinojo reglamento 88 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

               (46)

               Pagrindas, kuriuo remiantis nustatytas subsidijavimo skirtumas šalies mastu, išdėstytas laikinojo reglamento 89 konstatuojamojoje dalyje. Kadangi šiuo atžvilgiu jokių pastabų negauta, laikinojo reglamento 89 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

         4.   SĄJUNGOS PRAMONĖ

               (47)

               Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos pramonės negauta, laikinojo reglamento 90–93 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         5.   ŽALA

               (48)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl žalos negauta, laikinojo reglamento 94–122 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

               (49)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl priežastinio ryšio negauta, laikinojo reglamento 123–136 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         7.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (50)

               Kadangi pastabų dėl Sąjungos interesų negauta, laikinojo reglamento 137–148 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         8.   GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

   8.1.   Žalos pašalinimo lygis

               (51)

               Viena šalis teigė, kad 2007 m. padėtimi pagrįstas vidutinis 9,5 % ikimokestinio pelno dydis, naudotas nežalingai kainai apskaičiuoti, siekiant nustatyti žalos skirtumą, buvo netipiškas pramonės ilgalaikio ikimokestinio pelno dydis. Buvo teigiama, kad metai, kurių pelnu remtasi, buvo išskirtiniai ir kad 2005–2006 m. būtų tipiškesni, nes tai buvo normalūs verslo metai, kai pelno dydis svyravo nuo 4 iki 6 %.

               (52)

               Pradiniame etape naudotas tikslinis pelnas buvo pagrįstas svertiniu pelno skirtumo vidurkiu, Sąjungos atrinktų gamintojų gautu 2007 m. Šie metai laikyti tipiškais vėliausiais metais, kai Sąjungos gamintojai nepatyrė sunkumų dėl žalingo subsidijavimo. Todėl ši pastaba atmetama, pradiniame etape naudotas pelno dydis patvirtinamas.

               (53)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl žalos pašalinimo lygio negauta, laikinojo reglamento 149–153 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         8.2.   Išvada dėl žalos pašalinimo lygio

               (54)

               Laikinajame reglamente naudota metodika patvirtinama.

         8.3.   Muitų dydis

               (55)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis kompensacinis muitas, kad būtų pašalinta subsidijuoto importo daroma žala, neviršijant nustatyto subsidijavimo skirtumo.

               (56)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, kompensacinio muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus lyginant su subsidijų skirtumais. Todėl siūlomos tokios kompensacinių muitų normos:

                           Bendrovė

                           Subsidijų skirtumas

                           Žalos skirtumas

                           Kompensacinio muito norma

                              Chandan Steel Ltd.

                           3,4 %

                           28,6 %

                           3,4 %

                              Venus grupė

                           3,3 %

                           45,9 %

                           3,3 %

                              Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

                           Bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms

                           4,0 %

                           44,4 %

                           4,0 %

                           Visoms kitoms bendrovėms

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

               (57)

               Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems Indijos kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

               (58)

               Bet kokie prašymai taikyti bendrovėms individualius kompensacinius muitus (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos ar pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (5) nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, siejamus su, pvz., minėto pavadinimo pakeitimu arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

         8.4.   Galutinis laikinųjų muitų surinkimas

               (59)

               Atsižvelgiant į nustatytų subsidijų skirtumų dydį ir įvertinus Sąjungos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo kompensacinio muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamiems Indijos kilmės po šaltojo formavimo arba šaltosios apdailos toliau neapdorotiems nerūdijančio plieno strypams ir juostoms, išskyrus ne mažesnio kaip 80 mm skersmens skritulio formos skerspjūvio strypus ir juostas, kurių KN kodai šiuo metu yra 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ir 7222 20 89 nustatomas galutinis kompensacinis muitas.
   2.   Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

               Bendrovė

               Muitas (%)

               Papildomas TARIC kodas

                  Chandan Steel Ltd., Mumbai

               3,4

               B002

                  Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai,

                  Precision Metals, Mumbai,

                  Hindustan Inox Ltd., Mumbai,

                  Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai

               3,3

               B003

                  Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane

               4,3

               B004

               Priede išvardytoms bendrovėms

               4,0

               B005

               Visoms kitoms bendrovėms

               4,3

               B999

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Pagal Reglamentą (ES) Nr. 1261/2010 garantijomis užtikrintos laikinųjų kompensacinių muitų sumos, nustatytos importuojamiems Indijos kilmės po šaltojo formavimo arba šaltosios apdailos toliau neapdorotiems nerūdijančio plieno strypams ir juostoms, išskyrus ne mažesnio kaip 80 mm skersmens skritulio formos skerspjūvio strypus ir juostas, kurių KN kodai šiuo metu yra 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ir 7222 20 89, galutinai surenkamos.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. balandžio 19 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         MARTONYI J.

      (1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

      (2)  OL L 343, 2010 12 29, p. 57.

      (3)  Žvaigždute pažymėtos subsidijos yra eksporto subsidijos

      (4)  Svertinis grupės vidurkis

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.
   PRIEDAS

      NEATRINKTI BENDRADARBIAUJANTYS INDIJOS EKSPORTUOJANTYS GAMINTOJAI

      PAPILDOMAS TARIC KODAS B005

               Bendrovės pavadinimas

               Miestas

                  Ambica Steel Ltd.

               New Delhi

                  Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

               Navi-Mumbai

                  Chase Bright Steel Ltd.

               Navi-Mumbai

                  D.H. Exports Pvt. Ltd.

               Mumbai

                  Facor Steels Ltd.

               Nagpur

                  Global smelters Ltd.

               Kanpur

                  Indian Steel Works Ltd.

               Navi-Mumbai

                  Jyoti Steel Industries Ltd.

               Mumbai

                  Laxcon Steels Ltd.

               Ahmedabad

                  Meltroll Engineering Pvt. Ltd.

               Mumbai

                  Mukand Ltd.

               Thane

                  Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

               Mumbai

                  Panchmahal Steel Ltd.

               Kalol

                  Raajratna Metal Industries Ltd.

               Ahmedabad

                  Rimjhim Ispat Ltd.

               Kanpur

                  Sindia Steels Ltd.

               Mumbai

                  SKM Steels Ltd.

               Mumbai

                  Parekh Bright Bars Pvt. Ltd.

               Thane

                  Shah Alloys Ltd.

               Gandhinagar


title: 2017 m. kovo 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/636 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

text:
5.4.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 91/4

            KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/636
      2017 m. kovo 30 d.
      dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 57 straipsnio 4 dalį ir 58 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  siekiant užtikrinti, kad Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

                  (2)

                  Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones;

                  (3)

                  laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

                  (4)

                  reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos adresatas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

                  (5)

                  šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

            PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
      1 straipsnis
      Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.
      2 straipsnis
      Šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalimi, galima remtis dar tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
      3 straipsnis
      Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

         Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
         Priimta Briuselyje 2017 m. kovo 30 d.

               Komisijos vardu

               Pirmininko pavedimu

            Stephen QUEST

               Generalinis direktorius

               Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas

         (1)  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

         (2)  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

         PRIEDAS

                     Prekių aprašymas

                     Klasifikavimas (KN kodas)

                     Motyvai

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Sagčių, naudojamų kaip saugos diržų fiksavimo mechanizmas, pora. Kiekvieną sagtį sudaro metalinis fiksavimo mechanizmas, plastikinis korpusas, tekstilės juosta, metaliniai jungiamieji elementai ir elektrinis jutiklis, generuojantis garso signalą, kai transporto priemonės saugos diržai turėtų būti, bet nėra užsegti.
                     Viso gaminio sudėtis (masės %) – 56 % nelegiruotojo plieno, 21 % plastikų, 13 % tekstilės ir 10 % kitų medžiagų.
                     Tai saugos diržų komplekto, naudojamo, pvz., autotransporto priemonės sėdynėms įrengti, elementas.
                     Žr. paveikslą (*1).

                     8308 90 00

                     Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (b punktu), 4 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XV skyriaus 3 pastaba bei KN kodus 8308  ir 8308 90 00  atitinkančiais prekių aprašymais.
                     Gaminiui būdingos objektyvios sagties savybės, nes jis veikia kaip fiksavimo mechanizmas.
                     Jis nelaikytinas spyna iš netauriųjų metalų ir nepriskirtinas 8301  pozicijai, nes nėra nei užrakinimo įtaisas, rakinamas raktu arba valdomas raidžių ar skaitmenų kombinacija, nei elektrinė spyna (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 8301  pozicijos paaiškinimus).
                     Gaminys nelaikytinas kėbulo aptaisu, tvirtinimo ir montavimo įtaisu ar panašiu netauriųjų metalų gaminiu ir nepriskirtinas 8302  pozicijai, nes jis yra ne automobilio kėbulo, o saugos diržų komplekto dalis.
                     Jis taip pat nelaikytinas saugos diržo dalimi ir nepriskirtinas 8708  pozicijai, nes tai pozicijai priskiriami tik 8701 –8705  pozicijoms priskiriamų transporto priemonių saugos diržai, o ne jų dalys.
                     Gaminys nepriskirtinas ir 8708 21  subpozicijai ir nelaikytinas nesukomplektuotu saugos diržu, nes jis yra tik vienas iš sukomplektuoto saugos diržo elementų (saugos diržus sudaro penkios pagrindinės dalys: sagtys, įtraukikliai, inkarai, juostos ir liežuvėliai) ir pateikimo metu neturi sukomplektuoto arba baigto gaminti dirbinio esminių požymių.
                     Gaminys, kuris pagal objektyvias savybes ir požymius nėra priskirtinas konkrečiai pozicijai, pagal tas savybes ir požymius vis tik yra panašiausias į 8308  pozicijai priskiriamas sagtis. Todėl jis laikytinas sagtimis iš netauriųjų metalų ir jam priskirtinas KN kodas 8308 90 00 .

            (*1)  Paveikslas pateikiamas tik dėl informacijos.


title: 2012 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 733/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
14.8.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 216/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 733/2012
   2012 m. rugpjūčio 13 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. rugpjūčio 13 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  TR

                  55,3

                  ZZ

                  50,5

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,2

                  TR

                  92,0

                  UY

                  95,3

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  95,5

                  0806 10 10

                  EG

                  204,0

                  MA

                  168,7

                  MK

                  50,2

                  MX

                  186,3

                  TR

                  169,9

                  ZZ

                  155,8

                  0808 10 80

                  AR

                  81,9

                  BR

                  105,2

                  CL

                  127,1

                  NZ

                  116,3

                  US

                  194,6

                  ZA

                  95,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  111,0

                  CL

                  165,2

                  CN

                  80,2

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  174,2

                  ZA

                  108,3

                  ZZ

                  134,1

                  0809 30

                  TR

                  158,6

                  ZZ

                  158,6

                  0809 40 05

                  BA

                  67,4

                  IL

                  69,8

                  ZZ

                  68,6

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2012 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 421/2012 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2012 m. gegužės mėn. dienas, atsižvelgiant į pagal Reglamentą (EB) Nr. 620/2009 administruojamą aukštos kokybės jautienos tarifinę kvotą

text:
17.5.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 130/18

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 421/2012
   2012 m. gegužės 16 d.
   dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias septynias 2012 m. gegužės mėn. dienas, atsižvelgiant į pagal Reglamentą (EB) Nr. 620/2009 administruojamą aukštos kokybės jautienos tarifinę kvotą
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 620/2009, kuriuo nustatomos aukštos kokybės jautienos importo tarifinės kvotos administravimo taisyklės (3), išdėstytos išsamios importo licencijos paraiškų teikimo ir importo licencijų išdavimo taisyklės;

               (2)

               reglamento (EB) Nr. 1301/2006 7 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai licencijos paraiškose nurodyti kiekiai viršija kiekius, kuriuos galima importuoti atitinkamu importo tarifinės kvotos laikotarpiu, turėtų būti nustatyti kiekvienoje licencijos paraiškoje nurodyto kiekio paskirstymo koeficientai. Pagal Reglamento (EB) Nr. 620/2009 3 straipsnį 2012 m. gegužės 1–7 d. laikotarpiu pateiktose importo licencijos paraiškose nurodytas kiekis viršijo kiekį, kurį galima importuoti. Todėl turėtų būti nustatytas kiekis, kuriam galima išduoti importo licencijas, ir paskirstymo koeficientas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   2012 m. gegužės 1–7 d. laikotarpiu pagal Reglamento (EB) Nr. 620/2009 3 straipsnį pateiktose importo licencijos paraiškose nurodytas kiekis, kuriam taikoma kvota, kurios eilės numeris 09.4449, dauginamas iš paskirstymo koeficiento 16,215775 %.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 16 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

      (3)  OL L 182, 2009 7 15, p. 25.


title: 2011 m. liepos 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 680/2011, kuriuo nustatomos 2011 m. viršutinės biudžeto ribos, taikomos tam tikroms tiesioginės paramos schemoms, numatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 73/2009

text:
15.7.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 185/62

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 680/2011
   2011 m. liepos 14 d.
   kuriuo nustatomos 2011 m. viršutinės biudžeto ribos, taikomos tam tikroms tiesioginės paramos schemoms, numatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 73/2009
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 73/2009, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir tam tikras paramos schemas ūkininkams, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (1), ypač į jo 51 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, 69 straipsnio 3 dalį, 87 straipsnio 3 dalį, 123 straipsnio 1 dalį, 128 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, 128 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą ir 131 straipsnio 4 dalį,
   kadangi:

               (1)

               valstybėms narėms, 2011 m. įgyvendinančioms Reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinėje dalyje numatytą bendrosios išmokos schemą, reikėtų numatyti 2011 metų viršutines biudžeto išmokų, nurodytų to reglamento 52, 53 ir 54 straipsniuose, ribas;

               (2)

               valstybėms narėms, 2011 m. besinaudojančioms Reglamento (EB) Nr. 73/2009 87 straipsnyje numatyta galimybe, reikėtų numatyti tiesioginių išmokų, kurioms netaikoma bendrosios išmokos schema, 2011 metų viršutines biudžeto ribas;

               (3)

               valstybėms narėms, 2011 m. besinaudojančioms Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 1 dalyje ar 131 straipsnio 1 dalyje numatytomis galimybėmis, reikėtų numatyti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinės dalies 5 skyriuje nurodytos specialiosios paramos 2011 metų viršutines biudžeto ribas;

               (4)

               Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad susietoji su gamyba pagalba, numatyta 68 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii, iii ir iv papunkčiuose ir 68 straipsnio 1 dalies b ir e punktuose, neturi viršyti 3,5 % to reglamento 40 straipsnyje nurodytų nacionalinių viršutinių ribų. Dėl aiškumo Komisija turėtų paskelbti valstybių narių praneštų sumų, susijusių su atitinkamomis priemonėmis, viršutines ribas;

               (5)

               remiantis Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 6 dalies a punktu, pagal to reglamento 69 straipsnio 7 dalį apskaičiuotos sumos buvo pateiktos 2009 m. spalio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1120/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinėje dalyje numatytos bendrosios išmokos schemos taikymo taisyklės (2), III priede. Dėl aiškumo Komisija turėtų paskelbti valstybių narių praneštas sumas, kurias jos planuoja naudoti pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 6 dalies a punktą;

               (6)

               dėl aiškumo reikėtų paskelbti 2011 metų bendrosios išmokos schemos viršutines biudžeto ribas, nustatytas iš Reglamento (EB) Nr. 73/2009 VIII priedo viršutinių ribų atėmus to reglamento 52, 53, 54, 68 ir 87 straipsniuose nurodytų išmokų viršutines ribas. Suma, kurią reikia atimti iš minėto VIII priedo, kad būtų galima finansuoti specialiąją paramą, numatytą Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnyje, atitinka specialiajai paramai skirtos bendros sumos, apie kurią valstybės narės pranešė, ir specialiajai paramai finansuoti skirtų sumų pagal to reglamento 69 straipsnio 6 dalies a punktą skirtumą. Kai valstybė narė, įgyvendinanti vienkartinės išmokos schemą, nusprendžia skirti paramą, nurodytą 68 straipsnio 1 dalies c punkte, Komisijai pranešama suma turi būti įtraukta į vienkartinės išmokos schemos viršutinę ribą, nes tokia parama padidina vieneto vertę ir (arba) ūkininko teisių į išmokas skaičių;

               (7)

               valstybėms narėms, 2011 m. įgyvendinančioms Reglamento (EB) Nr. 73/2009 V antraštinės dalies 2 skyriuje numatytą vienkartinės išmokos už plotą schemą, metiniai finansiniai paketai turėtų būti nustatyti pagal to reglamento 123 straipsnio 1 dalį.

               (8)

               Dėl aiškumo reikėtų paskelbti didžiausias sumas, skirtas vienkartinės išmokos už plotą schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad 2011 m. jos galėtų išmokėti remiantis jų pranešimais nustatytas atskiras išmokas už cukrų pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 126 straipsnį;

               (9)

               Dėl aiškumo reikėtų paskelbti didžiausias sumas, skirtas vienkartinės išmokos už plotą schemą įgyvendinančioms valstybėms narėms, kad 2011 m. jos galėtų išmokėti remiantis jų pranešimais nustatytas atskiras išmokas už vaisius ir daržoves pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 127 straipsnį;

               (10)

               reikėtų valstybėms narėms, įgyvendinančioms vienkartinės išmokos už plotą schemą, paskelbti 2011 metų viršutines biudžeto ribas, taikytinas pereinamojo laikotarpio išmokoms už vaisius ir daržoves 2011 m., nustatytas pagal jų pranešimus, laikantis Reglamento (EB) Nr. 73/2009 128 straipsnio 1 ir 2 dalių;

               (11)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 51 straipsnio 2 dalyje nurodytos 2011 m. viršutinės biudžeto ribos yra nustatytos šio reglamento I priede.
   2.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 87 straipsnio 3 dalyje nurodytos 2011 m. viršutinės biudžeto ribos yra nustatytos šio reglamento II priede.
   3.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 3 dalyje ir 131 straipsnio 4 dalyje nurodytos 2011 m. viršutinės biudžeto ribos yra nustatytos šio reglamento III priede.
   4.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii, iii ir iv papunkčiuose ir 68 straipsnio 1 dalies b ir e punktuose nurodytos 2011 m. viršutinės biudžeto ribos yra nustatytos šio reglamento IV priede.
   5.   Lėšų, kurias valstybės narės gali naudoti pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 69 straipsnio 6 dalies a punktą to reglamento 68 straipsnio 1 dalyje nurodytai specialiajai paramai teikti, sumos yra nustatytos šio reglamento V priede.
   6.   Viršutinės 2011 metų vienkartinių išmokų schemos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinėje dalyje, biudžeto ribos yra nustatytos šio reglamento VI priede.
   7.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 123 straipsnio 1 dalyje nurodyti 2011 metų metiniai finansiniai paketai yra nustatyti šio reglamento VII priede.
   8.   Didžiausios lėšų, skirtų Čekijai, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Rumunijai, Slovakijai ir Vengrijai Reglamento (EB) Nr. 73/2009 126 nurodytoms atskiroms išmokoms už cukrų 2011 m. išmokėti, sumos yra nustatytos šio reglamento VIII priede.
   9.   Didžiausios lėšų, skirtų Čekijai, Lenkijai, Slovakijai ir Vengrijai Reglamento (EB) Nr. 73/2009 127 straipsnyje nurodytoms atskiroms išmokoms už vaisius ir daržoves 2011 m. išmokėti, sumos yra nustatytos šio reglamento IX priede.
   10.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 128 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje ir 2 dalyje nurodytos 2011 m. viršutinės biudžeto yra ribos nustatytos šio reglamento X priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 14 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 30, 2009 1 31, p. 16.

      (2)  OL L 316, 2009 12 2, p. 1.

      I PRIEDAS

         Tiesioginių išmokų, mokėtinų pagal reglamento (EB) Nr. 73/2009 52, 53 ir 54 straipsnius, viršutinės biudžeto ribos

         2011 kalendoriniai metai

                  (tūkst. EUR)

                  BE

                  DK

                  ES

                  FR

                  IT

                  AT

                  PT

                  SI

                  FI

                  SE

                  Priemoka už avis ir ožkas

                  855

                  21 892

                  600

                  Papildoma priemoka už avis ir ožkas

                  7 184

                  200

                  Priemoka už karves žindenes

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Papildoma priemoka už karves žindenes

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

                  Speciali priemoka už jautieną

                  33 085

                  10 077

                  37 446

                  Skerdimo priemoka už suaugusius galvijus

                  47 175

                  8 657

                  Skerdimo priemoka už veršelius

                  6 384

                  560

                  946

                  Pomidorai – 54 straipsnio 1 dalis

                  4 017

                  16 667

                  Vaisiai ir daržovės (išskyrus pomidorus) – 54 straipsnio 2 dalis

                  33 025

                  850

      II PRIEDAS

         Tiesioginių išmokų, mokėtinų pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 87 straipsnį, viršutinės biudžeto ribos

         2011 kalendoriniai metai

                  (tūkst. EUR)

                  Ispanija

                  Prancūzija

                  Italija

                  Nyderlandai

                  Portugalija

                  Suomija

                              –

                              Pagalba už sėklas

                  10 347

                  2 310

                  13 321

                  726

                  272

                  1 150

      III PRIEDAS

         Reglamento (EB) nr. 73/2009 68 straipsnio 1 dalyje nurodytos specialiosios paramos viršutinės biudžeto ribos

         2011 kalendoriniai metai

                  (tūkst. EUR)

                  Valstybė narė

                  Belgija

                  6 389

                  Bulgarija

                  19 326

                  Čekija

                  31 826

                  Danija

                  15 800

                  Vokietija

                  2 000

                  Estija

                  1 253

                  Airija

                  25 000

                  Graikija

                  108 000

                  Ispanija

                  247 865

                  Prancūzija

                  456 600

                  Italija

                  316 950

                  Latvija

                  5 130

                  Lietuva

                  9 503

                  Vengrija

                  77 290

                  Nyderlandai

                  21 965

                  Austrija

                  11 900

                  Lenkija

                  40 800

                  Portugalija

                  32 411

                  Rumunija

                  25 545

                  Slovėnija

                  11 699

                  Slovakija

                  11 000

                  Suomija

                  47 555

                  Švedija

                  3 434

                  Jungtinė Karalystė

                  29 800

                                 Pastaba:

                              Valstybių narių praneštos 68 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytai paramai teikti skirtos sumos, įtrauktos į vienkartinių išmokų schemos viršutinę ribą.

                        Graikija – 30 000 tūkst. EUR
                  Slovėnija – 4 800 tūkst. EUR

      IV PRIEDAS

         Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii, iii ir iv papunkčiuose ir 68 straipsnio 1 dalies b ir e punktuose nurodytos paramos viršutinės biudžeto ribos

         2011 kalendoriniai metai

                  (tūkst. EUR)

                  Valstybė narė

                  Belgija

                  6 389

                  Bulgarija

                  19 326

                  Čekija

                  31 826

                  Danija

                  4 300

                  Vokietija

                  2 000

                  Estija

                  1 253

                  Airija

                  25 000

                  Graikija

                  78 000

                  Ispanija

                  178 265

                  Prancūzija

                  272 600

                  Italija

                  147 950

                  Latvija

                  5 130

                  Lietuva

                  9 503

                  Vengrija

                  46 164

                  Nyderlandai

                  14 000

                  Austrija

                  11 900

                  Lenkija

                  40 800

                  Portugalija

                  19 510

                  Rumunija

                  25 545

                  Slovėnija

                  6 899

                  Slovakija

                  11 000

                  Suomija

                  47 555

                  Švedija

                  3 434

                  Jungtinė Karalystė

                  29 800

      V PRIEDAS

         Valstybių narių pagal reglamento (EB) nr. 73/2009 69 straipsnio 6 dalies a punktą naudotinos sumos specialiajai paramai, numatytai to reglamento 68 straipsnio 1 dalyje, teikti

         2011 kalendoriniai metai

                  (tūkst. EUR)

                  Valstybė narė

                  Belgija

                  6 389

                  Danija

                  15 800

                  Airija

                  23 900

                  Graikija

                  70 000

                  Ispanija

                  144 200

                  Prancūzija

                  74 000

                  Italija

                  144 900

                  Nyderlandai

                  21 965

                  Austrija

                  11 900

                  Portugalija

                  21 700

                  Slovėnija

                  4 800

                  Suomija

                  4 762

      VI PRIEDAS

         Bendrosios išmokos schemos viršutinės biudžeto ribos

         2011 kalendoriniai metai

                  (tūkst. EUR)

                  Valstybė narė

                  Belgija

                  508 479

                  Danija

                  997 381

                  Vokietija

                  5 769 994

                  Airija

                  1 339 421

                  Graikija

                  2 223 798

                  Ispanija

                  4 676 132

                  Prancūzija

                  7 477 752

                  Italija

                  4 048 143

                  Liuksemburgas

                  37 679

                  Malta

                  4 726

                  Nyderlandai

                  852 443

                  Austrija

                  676 748

                  Portugalija

                  435 505

                  Slovėnija

                  105 247

                  Suomija

                  521 080

                  Švedija

                  724 349

                  Jungtinė Karalystė

                  3 946 682

      VII PRIEDAS

         Metiniai finansiniai vienkartinės išmokos už plotus schemos paketai

         2011 kalendoriniai metai

                  (tūkst. EUR)

                  Valstybė narė

                  Bulgarija

                  400 035

                  Čekija

                  667 365

                  Estija

                  80 656

                  Kipras

                  40 902

                  Latvija

                  111 260

                  Lietuva

                  289 729

                  Vengrija

                  958 593

                  Lenkija

                  2 280 455

                  Rumunija

                  877 278

                  Slovakija

                  292 357

      VIII PRIEDAS

         Didžiausios lėšų, skirtų valstybėms narėms reglamento (EB) Nr. 73/2009 126 straipsnyje nurodytoms atskiroms išmokoms už cukrų išmokėti, sumos

         2011 kalendoriniai metai

                  (tūkst. EUR)

                  Valstybė narė

                  Čekija

                  44 245

                  Latvija

                  3 308

                  Lietuva

                  10 260

                  Vengrija

                  41 010

                  Lenkija

                  159 392

                  Rumunija

                  5 051

                  Slovakija

                  19 289

      IX PRIEDAS

         Didžiausios lėšų, skirtų valstybėms narėms Reglamento (EB) Nr. 73/2009 127 straipsnyje nurodytoms atskiroms išmokoms už vaisius ir daržoves išmokėti, sumos

         2011 kalendoriniai metai

                  (tūkst. EUR)

                  Valstybė narė

                  Čekija

                  414

                  Vengrija

                  4 756

                  Lenkija

                  6 715

                  Slovakija

                  690

      X PRIEDAS

         Reglamento (EB) Nr. 73/2009 128 straipsnyje nurodytos viršutinės pereinamojo laikotarpio išmokoms už vaisius ir daržoves skirto biudžeto ribos

         2011 kalendoriniai metai

                  (tūkst. EUR)

                  Valstybė narė

                  Kipras

                  Rumunija

                  Slovakija

                  Pomidorai – 128 straipsnio 1 dalis

                  869

                  335

                  Vaisiai ir daržovės (išskyrus pomidorus) – 128 straipsnio 2 dalis

                  3 359


title: 2011 m. rugsėjo 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 921/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

text:
15.9.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 238/30

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 921/2011
   2011 m. rugsėjo 14 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,
   kadangi:

               (1)

               Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 916/2011 (4).

               (2)

               Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metams, numatyti Reglamente (ES) Nr. 867/2010, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. rugsėjo 15 d.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. rugsėjo 14 d.

            Komisijos vardu, Pirmininko vardu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

      (3)  OL L 259, 2010 10 1, p. 3.

      (4)  OL L 237, 2011 9 14, p. 19.

      PRIEDAS

         Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2011 m. rugsėjo 15 d.

                  (EUR)

                  KN kodas

                  Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  1701 11 10 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  54,80

                  1,03

                  1701 99 10 (2)

                  54,80

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  54,80

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,55

                  0,19

         (1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

         (2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

         (3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.


title: 2012 m. spalio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1008/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
31.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 302/9

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1008/2012
   2012 m. spalio 30 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. spalio 30 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  37,9

                  MA

                  46,9

                  MK

                  30,0

                  ZZ

                  38,3

                  0707 00 05

                  AL

                  35,9

                  MK

                  32,3

                  TR

                  125,7

                  ZZ

                  64,6

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  58,9

                  CL

                  75,4

                  TR

                  78,6

                  UY

                  57,1

                  ZA

                  92,0

                  ZZ

                  72,4

                  0806 10 10

                  BR

                  264,2

                  LB

                  333,4

                  MK

                  87,0

                  TR

                  169,6

                  US

                  225,7

                  ZZ

                  216,0

                  0808 10 80

                  CL

                  148,8

                  CN

                  97,0

                  MK

                  34,4

                  NZ

                  104,5

                  US

                  118,8

                  ZA

                  133,9

                  ZZ

                  106,2

                  0808 30 90

                  CN

                  67,7

                  TR

                  113,5

                  ZZ

                  90,6

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2017 m. kovo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/494, kuriuo 262-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis

text:
22.3.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 76/18

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/494
   2017 m. kovo 21 d.
   kuriuo 262-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 5 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi;

               (2)

               2017 m. kovo 16 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti vieną fizinį asmenį iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo. Todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. kovo 21 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

            Laikinai einantis Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovo pareigas

      (1)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

      PRIEDAS
      Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedo antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ išbraukiamas šis įrašas:

         „Abd Al-'Aziz Al-Khashiban (alias a) Fahad H. A. Khashayban, b) Fahad H. A. al-Khashiban, c) Fahad H. A. Kheshaiban, d) Fahad H. A. Kheshayban, e) Fahad H. A. al-Khosiban, f) Fahad H. A. Khasiban, g) Fahd Muhammad 'Abd Al-'Aziz al-Khashayban h) Fahd Muhammad' Abd al-'Aziz al-Khushayban, i) Fahad al-Khashiban, j) Fahd Khushaiban, k) Fahad Muhammad A. al-Khoshiban, l) Fahad Mohammad A. al-Khoshiban, m) Fahad Mohammad Abdulaziz Alkhoshiban, n) Abu Thabit, o) Shaykh Abu Thabit, p) Shaykh Thabet, q) Abu Abdur Rahman, r) Abdur Abu Rahman). Adresas: Saudo Arabija. Gimimo data: 1966.10.16 Gimimo vieta: Oneiza, Saudo Arabija. Paso Nr.: G477835 (Saudo Arabijos, išduotas 2006.6.26, nebegalioja nuo 2011.5.3). Pilietybė: Saudo Arabijos. Kita informacija: finansavo ir kitaip rėmė Abu Sayyaf Group. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2007.10.9.“