title: 2015 m. sausio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/110, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas tam tikrų Ukrainos kilmės suvirintų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno importo tyrimas

text:
27.1.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 20/6

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/110
   2015 m. sausio 26 d.
   kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas tam tikrų Ukrainos kilmės suvirintų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno importo tyrimas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 ir 5 dalis,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – ankstesnis tyrimas), Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1256/2008 (2) tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Rusijos, Tailando ir Ukrainos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Nustatytos priemonės – 10,1–90,6 % ad valorem muitas.

         2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (2)

               Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3), 2013 m. rugsėjo 18 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė Europos Sąjungos suvirintų plieno vamzdžių pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį visų Sąjungoje pagaminamų suvirintų vamzdžių ir vamzdelių (šiuo atveju daugiau nei 25 %), vardu.

               (3)

               Prašymas pagrįstas tuo, kad nustojus galioti priemonėms dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

         3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

               (4)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2013 m. gruodžio 19 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (4) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

         4.   Tyrimas

   4.1.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (5)

               Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo ir žalos tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2012 m. spalio 1 d.–2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

               (6)

               Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, Baltarusijos, KLR, Rusijos ir Ukrainos (toliau – nagrinėjamosios šalys) eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir nagrinėjamųjų šalių atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

               (7)

               Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

         4.2.1.   Eksportuojančių gamintojų atranka

               (8)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR, Rusijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti atliekama atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų po peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

               (9)

               Terminui suėjus, Komisija negavo eksportuojančių KLR gamintojų atrankos klausimyno atsakymų. Atrankos klausimyno atsakymus ji gavo iš vieno eksportuojančio Ukrainos gamintojo. Tris atrankos klausimyno atsakymus taip pat pateikė eksportuojantys Rusijos gamintojai. Todėl Komisija nusprendė, kad eksportuojančių gamintojų atranka nebūtina.

         4.2.2.   Importuotojų ir Sąjungos gamintojų atranka

               (10)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti atliekama atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų po peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Atsižvelgiant į tai, kad negauta nė vieno nesusijusio importuotojo atsakymo, nebuvo atlikta nesusijusių importuotojų atranka.

               (11)

               Atsižvelgiant į didelį šiame tyrime dalyvaujančių Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad Komisija preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus žalai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Preliminari atranka atlikta remiantis inicijavimo etapu Komisijos turėta informacija ir pagrįsta gamintojų pardavimo apimtimi, gamybos apimtimi ir geografine padėtimi Sąjungoje. Atrinktų bendrovių gamybos apimtis atitinka didžiausią tipišką gamybos ir pardavimo apimtį, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, t. y. 52 % visos Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES apimties. Be to, atrinktos bendrovės yra tipiškos pagal jų geografinę padėtį, nes jos veikia keturiose skirtingose valstybėse narėse. Pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dieną dėl siūlomų atrinkti bendrovių buvo konsultuojamasi su ES gamintojais. Atsižvelgiant į tai, kad apie save nepranešė nė vienas kitas gamintojas ir nebuvo gauta jokių pastabų dėl siūlomų atrinkti bendrovių, jos buvo patvirtintos.

               (12)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Šiuo tikslu Komisija išsiuntė klausimynus eksportuojantiems gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams. Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:

                           a)

                           Sąjungos gamintojų:

                                       —

                                       „Arcelor Mittal Karvina“, Čekija,

                                       —

                                       „Arcelor Mittal Krakow“, Lenkija,

                                       —

                                       „Arvedi Tubi Acciaio s.p.A“, Kremona, Italija,

                                       —

                                       „Tata Steel UK Limited“, Korbis, JK;

                           b)

                           eksportuojančio Baltarusijos gamintojo:

                                       —

                                       „Mogilev Metallurgical Works“, Mogiliavas, Baltarusija;

                           c)

                           prekiautojo, susijusio su eksportuojančiu Ukrainos gamintoju:

                                       —

                                       „Interpipe Europe SA“, Luganas, Šveicarija;

                           d)

                           Rusijos gamintojo:

                                       —

                                       „Pervouralsk New Pipe Plant“, Pervuralskas, Rusija;

                           e)

                           panašios šalies gamintojo:

                                       —

                                       „Robor Ltd. Johannesburg“, Pietų Afrika.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   Nagrinėjamasis produktas

               (13)

               Nagrinėjamasis produktas – Baltarusijos, KLR, Rusijos ir Ukrainos kilmės suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba nelegiruotojo plieno, apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis diametras yra ne didesnis kaip 168,3 mm, išskyrus vamzdynų vamzdžius, naudojamus naftotiekiams arba dujotiekiams, apsauginius vamzdžius ir vamzdynų vamzdžius, tinkamus naudoti naftos arba dujų gręžiniuose, precizinius vamzdžius bei vamzdžius ir vamzdelius su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis, tinkamus naudoti dujų arba skysčių tiekimui civiliniuose orlaiviuose, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77.

               (14)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad skirtingų rūšių nagrinėjamasis produktas pasižymi vienodomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir iš esmės turi tą pačią paskirtį.

         2.   Panašus produktas

               (15)

               Buvo nustatyta, kad Sąjungos pramonės pagaminti ir Sąjungoje parduodami bei nagrinėjamosiose šalyse ir panašioje šalyje pagaminti ir parduodami suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai iš esmės pasižymi tomis pačiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis ir iš esmės turi tą pačią paskirtį kaip nagrinėjamosiose šalyse pagaminti ir eksportui į Sąjungą parduodami suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (16)

               Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar baigus galioti dabartinėms priemonėms tęstųsi arba pasikartotų keturių nagrinėjamųjų šalių vykdomas dempingas.

               (17)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visos keturios tiriamosios šalys eksportavo nedidelius nagrinėjamojo produkto kiekius. Todėl nė vienai iš keturių tiriamųjų šalių nėra jokios tikimybės, kad dempingas tęsis. Atliekant vertinimą atsižvelgta vien tik į dempingo pasikartojimo tikimybę naudojant eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas. Kaip ir ankstesniame tyrime, šiuo tikslu neatsižvelgta į eksportą į Baltarusiją.

         NE RINKOS EKONOMIKOS ŠALYS
   1.   Panaši šalis

               (18)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą Baltarusija ir KLR nėra laikomos rinkos ekonomikos šalimis. Ankstesniame tyrime, siekiant nustatyti normaliąją vertę, panašia šalimi buvo pasirinktos JAV. Pranešime apie inicijavimą pareiškėjo siūlymu atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą panašia šalimi numatyta pasirinkti JAV.

               (19)

               „Mogilev“ ir Baltarusijos valdžios institucijos pateikė pastabų Komisijai. KLR suinteresuotosios šalys Komisijai jokių pastabų nepateikė.

               (20)

               Baltarusijos suinteresuotosios šalys teigė, kad JAV nebuvo tinkamos dėl tariamų vienintelio bendradarbiaujančio JAV gamintojo ir Sąjungos pramonės ryšių.

               (21)

               Baltarusijos suinteresuotosios šalys siūlė panašia šalimi pasirinkti Rusiją, nes Rusijos plieno pramonė tariamai panaši į Baltarusijos dėl ryšio su buvusia Tarybų Sąjunga.

               (22)

               Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad vienintelio bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo gamybos sąnaudose gamtinių dujų vertė buvo atspindėta netinkamai (žr. 69 konstatuojamąją dalį). Be to, šis Rusijos gamintojas nepakankamai bendradarbiavo (žr. 61 konstatuojamąją dalį). Taigi, nuspręsta, kad Rusija nėra tinkama panaši šalis.

               (23)

               Komisija taip pat nustatė kitas trečiąsias šalis, eksportuojančias nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą. Komisija susisiekė su 14 žinomų plieną gaminančių šalių gamintojais. Tarp šių šalių buvo Bosnija ir Hercegovina, Brazilija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Serbija, Pietų Afrika, Pietų Korėja ir Taivanas.

               (24)

               Galiausiai JAV gamintojai su Komisija visiškai nebendradarbiavo, o buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Pietų Afrikos gamintojai Komisijai pateikė išsamius klausimyno atsakymus. Atsižvelgdama į didelę Pietų Afrikos gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtį Komisija nusprendė, kad Pietų Afrika yra tinkamiausias pasirinkimas.

         BALTARUSIJA
   1.   Pirminė pastaba

               (25)

               Didžiausias žinomas Baltarusijos gamintojas „OJSC Mogilev Metallurgical Works“ (toliau – „Mogilev“) bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Mogilev“ nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo. Todėl informacija apie tikėtinas eksporto į Sąjungą kainas buvo pagrįsta eksporto į kitas trečiąsias šalis kainomis, kaip nurodyta 27 konstatuojamojoje dalyje.

         2.   Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

   2.1.   Normaliosios vertės nustatymas

               (26)

               Baltarusijos kiekvienos rūšies panašaus produkto normalioji vertė nustatyta pagal Pietų Afrikos (toliau – panaši šalis) pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams įprastomis prekybos sąlygomis kainas. Tais atvejais, kai tam tikros rūšies panašus produktas nebuvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis arba kai Pietų Afrikos vidaus rinkoje tam tikros rūšies produkto parduotas kiekis nebuvo tipiškas, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo prie panašaus produkto sąnaudų pridėjusi pardavimo, bendrąsias ir administravimo išlaidas ir pelną.

         2.2.   Tikėtinos eksporto kainos nustatymas

               (27)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Mogilev“ nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo. Taigi, tikėtina eksporto kaina nustatyta remiantis pardavimo į kitas trečiąsias šalis kainomis.

         2.3.   Palyginimas

               (28)

               Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina lygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.

               (29)

               Prireikus buvo atsižvelgta į transporto sąnaudas, lengvatas, nuolaidas ir prekybos lygį.

         2.4.   Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

               (30)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 28,4 % tikėtinas dempingo skirtumas.

         3.   Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos

   3.1.   Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai

               (31)

               „Mogilev“ gamybos linijos naudotos tiek suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams, tiek tuščiaviduriams profiliams gaminti (šių dviejų produktų gamyba skiriasi tik vienu nedideliu gamybos etapu). „Mogilev“ gamino daug tuščiavidurių profilių ir pasinaudodama tuo, kad šioms prekėms antidempingo muitai netaikomi, juos eksportavo į, inter alia, Sąjungą. Be to, „Mogilev“ gamino suvirintus vamzdžius, kurių skersmuo didesnis nei 168,3 mm (didelius vamzdžius), kuriems Sąjungoje antidempingo muitai netaikomi.

               (32)

               Remiantis esamu produktų asortimentu apskaičiuota, kad „Mogilev“ nepanaudoti pajėgumai sudaro maždaug 20 000 tonų arba 5 % Sąjungos suvartojimo apimties.

               (33)

               Taigi, kyla rizika, kad panaikinus priemones „Mogilev“ Sąjungos rinkoje dempingo kainomis parduos didelius suvirintų vamzdžių kiekius.

               (34)

               Po faktų atskleidimo „Mogilev“ teigė, kad dėl gamybos proceso sulėtėjimo atliekant hidraulinį bandymą faktiniai bendrovės nepanaudoti pajėgumai yra gerokai mažesni. Tačiau hidraulinis bandymas yra tik nedidelis viso nagrinėjamojo produkto gamybos proceso etapas ir tokią kliūtį pakankamai lengva pašalinti. Todėl teiginio, kad gamyklos nepanaudoti pajėgumai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į sulėtėjimą atliekant hidraulinį bandymą, negalima priimti.

         3.2.   Kitų produktų, kuriems gaminti naudojama ta pati įranga, gamybos nukreipimas

               (35)

               Kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje, šiuo metu „Mogilev“ pelningiau gaminti tuščiavidurius profilius, nes jiems netaikomi antidempingo muitai, o suvirintiems vamzdžiams Sąjungoje taikomi antidempingo muitai. Iš tiesų, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu daugiausia buvo gaminami produktai, kuriems Sąjungoje netaikomi antidempingo muitai; tokie produktai sudarė didžiąją dalį pagamintų produktų. Tikėtina, kad netaikant priemonių suvirintiems vamzdžiams „Mogilev“ pagaminamų produktų asortimentas būtų tolygiau suskirstytas ir produktų, kuriems šiuo metu priemonės netaikomos, gamybos pajėgumai būtų panaudoti suvirintiems vamzdžiams gaminti.

               (36)

               Taigi, kyla didelė rizika, kad panaikinus priemones „Mogilev“ bent dalį produktų, kuriems šiuo metu antidempingo muitai netaikomi, gamybos pakeis suvirintų vamzdžių, parduodamų Sąjungos rinkai dempingo kainomis, gamyba.

               (37)

               Po faktų atskleidimo „Mogilev“ teigė, kad ji staigiai nepakeistų produktų asortimento ir nepradėtų vietoje tuščiavidurių profilių gaminti suvirintų vamzdžių ir vamzdelių, nes jau daugelį metų ji parduoda daug daugiau tuščiavidurių profilių nei suvirintų vamzdžių ir vamzdelių ir keisti tokią praktiką nebūtų jokių priežasčių.

               (38)

               Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad ES yra didžiausia „Mogilev“ tuščiavidurių profilių rinka ir kad šiuo metu „Mogilev“ Sąjungos rinkoje suvirintų vamzdžių ir vamzdelių neparduoda. „Mogilev“ nepateikė jokių įrodymų, kad panaikinus priemones ES parduodamų produktų asortimento proporcijos nepasikeistų. Todėl tebegalioja išvada, kad tikėtina, jog panaikinus priemones „Mogilev“ pagaminamų produktų asortimentas bus tolygiau suskirstytas ir bent vietoj dalies tuščiavidurių profilių ji gamins Sąjungos rinkai skirtus suvirintus vamzdžius ir vamzdelius.

         3.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (39)

               Kaip minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Baltarusija nagrinėjamojo produkto į Sąjungą neeksportavo. Taigi, rizikos, kad panaikinus priemones prekyba bus nukreipta į Sąjungos rinką, tikimybė turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į šiuos veiksnius:

                           —

                           kitose eksporto rinkose vyraujančias pardavimo kainas,

                           —

                           Sąjungos rinkoje vyraujančias tiek Sąjungos pramonės, tiek kitų importo šaltinių kainas ir

                           —

                           kitų „Mogilev“ produktų, kuriems netaikomi antidempingo muitai, pardavimo strategiją.

               (40)

               Palyginus vidutinę „Mogilev“ pardavimo į kitas šalis kainą su kaina Sąjungos rinkoje nustatytas priverstinis pardavimas gerokai mažesnėmis kainomis. Palyginti su vidutine Sąjungos pramonės pardavimo kaina, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis lygis svyruoja nuo 30 iki 50 % Be to, „Mogilev“ kainos yra žemesnės už kitų importo į Sąjungos rinką šaltinių, kaip antai Indijos ir Turkijos, taikomas kainas.

               (41)

               Tikėtiną Sąjungos rinkos patrauklumą sustiprina dar ir tai, kad „Mogilev“ jau turi pardavimo kanalus, šiuo metu naudojamus kitiems produktams parduoti; panaikinus priemones tokiais kanalais būtų galima parduoti nagrinėjamąjį produktą.

               (42)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad kyla didelė rizika, jog panaikinus priemones eksportas dempingo kainomis bus nukreiptas į Sąjungos rinką, nes kainų požiūriu Sąjungos rinka yra daug patrauklesnė.

               (43)

               Po faktų atskleidimo „Mogilev“ teigė, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į gerokai padidėjusį jos suvirintų vamzdžių ir vamzdelių pardavimą vidaus rinkoje ir Rusijos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad atlikus tyrimą patvirtinta, jog pardavimo apimtis padidėjo. Po faktų atskleidimo pateiktose pastabose „Mogilev“ patvirtino, kad suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai parduodami kainomis, mažesnėmis už ES rinkoje vyraujančias rinkos kainas. Todėl tai, kad šių produktų pardavimo apimtis tiek vidaus rinkoje, tiek Rusijos rinkoje laikui bėgant didėjo, nesumažina ir nepašalina nukreipimo į Sąjungos rinką rizikos, nes kainos ES rinkoje yra patrauklesnės. Todėl „Mogilev“ teiginys atmetamas.

         4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

               (44)

               Atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus Baltarusijoje, į kitų produktų gamybos pakeitimą nagrinėjamojo produkto gamybai riziką ir patrauklų Sąjungos rinkos kainų lygį, daroma išvada, kad kyla rizika, jog nustojus galioti galiojančioms priemonėms Baltarusijos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina apimtis padidėtų.

         KLR
   1.   Pirminės pastabos

               (45)

               Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, iš KLR Komisija negavo jokio atsakymo. Taigi, nė vienam eksportuojančiam KLR gamintojui nebendradarbiaujant, bendra analizė, įskaitant dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį grindžiama turimais faktais. Kinijos valdžios institucijoms pranešta apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir išvadas pagrįsti turimais faktais.

               (46)

               Todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė vertinta naudojantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis ir kitais informacijos šaltiniais, pvz., prekybos statistiniais importo ir eksporto duomenimis (Eurostato ir Kinijos eksporto duomenys) ir „Metal Bulletin“ duomenimis.

               (47)

               Tai, kad nebuvo bendradarbiauta, turėjo poveikio normaliosios vertės ir įvairių rūšių produkto eksporto kainos palyginimui. Laikyta, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį būtų tikslinga normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyti bendrai, t. y. remiantis vidutinėmis vertėmis.

         2.   Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

   2.1.   Normaliosios vertės nustatymas

               (48)

               KLR normalioji vertė nustatyta pagal Pietų Afrikos (toliau – panaši šalis) vidutinę pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams įprastomis prekybos sąlygomis kainą.

         2.2.   Tikėtinos eksporto kainos nustatymas

               (49)

               Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina turėjo būti nustatyta remiantis turimais faktais.

               (50)

               Pirmiausia Komisija analizavo Eurostato statistinius duomenis. Tačiau iš KLR importuoto produkto kiekiai buvo labai nedideli, todėl jų kainos laikytos netipiškomis. Dėl šios priežasties tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal Kinijos prekybos statistinius eksporto į kitas trečiąsias šalis duomenis.

         2.3.   Palyginimas

               (51)

               Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.

               (52)

               Prireikus buvo atsižvelgta į transporto sąnaudas, draudimo sąnaudas, negrąžintiną PVM, eksporto sąnaudas, lengvatas ir nuolaidas.

         2.4.   Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

               (53)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 39,3 % tikėtinas dempingo skirtumas.

         3.   Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos

   3.1.   Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai

               (54)

               Nė vienam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nebendradarbiaujant remtasi tokiais šaltiniais:

                           —

                           pareiškėjo pateikta informacija,

                           —

                           viešai prieinamais duomenimis (pvz., „Metal Bulletin“),

                           —

                           informacija, surinkta atliekant ankstesnį tyrimą.

               (55)

               Kinijos suvirintų vamzdžių pramonė yra laikoma didžiausia pasaulyje. „Metal Bulletin“ nurodyta, kad 2012 m. ji pagamino apie 35 mln. tonų suvirintų vamzdžių. Pareiškėjo skaičiavimu, KLR suvirintų vamzdžių gamybos pajėgumai gerokai viršija 45 mln. tonų per metus. Bendri nepanaudoti pajėgumai sudarytų daugiau nei 10 mln. tonų, o tai 25 kartus daugiau nei bendras tikrasis suvirintų vamzdžių suvartojimas ES.

               (56)

               Taigi, jei priemonės būtų panaikintos, kyla didelė rizika, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai parduos didelius suvirintų vamzdžių kiekius Sąjungos rinkoje dempingo kainomis.

         3.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (57)

               Nė vienam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nebendradarbiaujant išvados grindžiamos turimais faktais. Šiuo tikslu rizika, kad panaikinus priemones prekyba bus nukreipta į Sąjungos rinką yra grindžiama viešai prieinamais šaltiniais.

               (58)

               Viešai prieinamuose šaltiniuose, kaip antai „Metal Bulletin“, nurodyta, kad Kinijos kainų lygis yra gerokai žemesnis už Sąjungos pramonės vidutinę pardavimo kainą (848 EUR už toną) ir už kitų svarbiausių į Sąjungą eksportuojančių šalių, kaip antai Indijos ir Turkijos, vidutines importo kainas. Palyginti su vidutine Sąjungos pramonės pardavimo kaina, priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis lygis svyruoja nuo 30 iki 50 % Tai neabejotinai rodo Sąjungos rinkos patrauklumą ir Kinijos kainų konkurencingumą, jei priemonės būtų panaikintos.

               (59)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad panaikinus priemones dėl minėto didelio kainų skirtumo kyla didelė rizika, kad iš trečiųjų šalių, kuriose kainos yra žemesnės, prekyba bus nukreipta į pelningesnę Sąjungos rinką.

         4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

               (60)

               Atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus KLR ir patrauklų Sąjungos rinkos kainų lygį, daroma išvada, kad kyla rizika, jog nustojus galioti galiojančioms priemonėms Kinijos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina apimtis labai padidėtų.

         RINKOS EKONOMIKOS ŠALYS

      RUSIJA

   1.   Pirminės pastabos

               (61)

               Du eksportuojantys Rusijos gamintojai, kurie pagamina maždaug 75 % visos Rusijos produkcijos ir kurie pateikė atrankos klausimyno atsakymus, vėliau pranešė Komisijai neketinantys atsakyti į eksportuojančių gamintojų klausimyną. Atliekant tyrimą bendradarbiavo, klausimyno atsakymus pateikė ir tikrinamąjį vizitą leido surengti tik vienas mažas gamintojas, kuris į Sąjungą neeksportuoja, o į kitas šalis eksportuoja nedaug. Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Rusijos gamintojai beveik nebendradarbiavo, bendra analizė, įskaitant dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį grindžiama turimais faktais. Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems Rusijos gamintojams ir Rusijos valdžios institucijoms pranešta apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir išvadas pagrįsti turimais faktais.

               (62)

               Todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė vertinta naudojantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais duomenimis ir kitais informacijos šaltiniais, pvz., Eurostato prekybos statistiniais importo duomenimis, Rusijos eksporto statistiniais duomenimis ir „Metal Bulletin“ duomenimis.

               (63)

               Tai, kad beveik nebendradarbiauta, turėjo poveikio normaliosios vertės ir įvairių rūšių produkto eksporto kainos palyginimui. Laikyta, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį būtų tikslinga normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyti bendrai, t. y. remiantis vidutinėmis vertėmis.

               (64)

               Komisija pažymėjo, kad Eurostato statistiniuose duomenyse nurodyta, kad nagrinėjamojo produkto iš Rusijos buvo importuota. Tačiau minėti kiekiai buvo labai nedideli, todėl tokio importuoto produkto kainos laikytos netipiškomis. Todėl informacija apie tikėtinas eksporto į Sąjungą kainas buvo pagrįsta eksporto į kitas trečiąsias šalis kainomis, kaip nurodyta 73 konstatuojamojoje dalyje.

         2.   Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

   2.1.   Normaliosios vertės nustatymas

               (65)

               Kaip minėta 61 konstatuojamojoje dalyje, eksportuojantys Rusijos gamintojai beveik nebendradarbiavo, todėl normaliajai vertei nustatyti Komisija turėjo remtis turimais faktais. Šiuo tikslu remtasi bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo pateikta informacija.

               (66)

               Normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį. Visų pirma buvo nustatyta, ar per peržiūros tiriamąjį laikotarpį bendras vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto kiekis, palyginti Rusijos pardavimu eksportui į trečiąsias šalis, buvo tipiškas. Pardavimas vidaus rinkoje laikytas tipišku, jei panašaus produkto pardavimo apimtys sudarė 5 % arba daugiau Rusijos pardavimo eksportui į trečiąsias šalis.

               (67)

               Po to nagrinėta, ar panašus produktas buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atliekama nustatant nagrinėjamos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį.

               (68)

               Siekiant nustatyti, ar parduota įprastinėmis prekybos sąlygomis, atsižvelgta į vidutines gamybos sąnaudas. Atsižvelgiant į gamybos sąnaudas, ypač energijos sąnaudas, buvo nagrinėjama, ar dujų kainos, kurias sumokėjo vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, tinkamai atspindi dujų gamybos ir paskirstymo sąnaudas.

               (69)

               Nustatyta, kad vidaus rinkos dujų kaina, kurią mokėjo eksportuojantys gamintojai, sudarė maždaug 30 % Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodė, kad dujų kainos Rusijos vidaus rinkoje yra reguliuojamos ir gerokai mažesnės už nereguliuojamų Rusijos gamtinių dujų eksporto rinkų kainas. Kadangi dujų sąnaudos nebuvo tinkamai parodytos eksportuojančio gamintojo apskaitoje, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, jas reikėjo atitinkamai koreguoti. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo pakankamai tipiškų neiškreiptų Rusijos vidaus rinkos dujų kainų, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį buvo nuspręsta jas koreguoti remiantis iš kitų tipiškų rinkų turima informacija. Pakoreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos sienos (Vaidhauze) ir pakoregavus taip, kad būtų parodytos paskirstymo vietoje sąnaudos. Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES centras; jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį jis gali būti laikomas tipiška rinka.

               (70)

               Taigi Komisija, siekdama nustatyti, ar parduota įprastinėmis prekybos sąlygomis, taikė vidutines gamybos sąnaudas, pakoreguotas pagal dujų sąnaudas.

               (71)

               Todėl normalioji vertė buvo nustatyta kaip pelningo pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė kaina, nes pelningo pardavimo apimtis sudarė 80 % arba mažiau bendros pardavimo apimties.

         2.2.   Tikėtinos eksporto kainos nustatymas

               (72)

               Eksportuojantys Rusijos gamintojai beveik nebendradarbiavo, todėl eksporto kainai nustatyti Komisija turėjo remtis turimais faktais. Vienintelio bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo pateikta informacija nebuvo galima remtis, nes šis gamintojas nagrinėjamojo produkto į ES neeksportavo ir tik nedidelius jo kiekius eksportavo į kitas trečiąsias šalis.

               (73)

               Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad Rusijos eksportas į Sąjungą buvo nedidelės apimties, tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal Rusijos eksporto statistinius duomenis, remiantis eksportu į kitas trečiąsias šalis. Į kitas trečiąsias šalis eksportuota dideliais kiekiais.

               (74)

               Kadangi vienintelis bendradarbiaujantis Rusijos gamintojas išskirtinai gamino tik vadinamuosius „juoduosius“ vamzdžius (t. y. negalvanizuotus vamzdžius), eksporto kainai nustatyti remtasi tik su „juodaisiais“ vamzdžiais susijusia informacija. Remiantis Rusijos eksporto statistiniais duomenimis, didžioji dalis Rusijos eksporto taip pat susijusi su „juodaisiais“ vamzdžiais.

               (75)

               Po faktų atskleidimo vienintelis bendradarbiaujantis Rusijos gamintojas teigė, kad turėjo būti naudojamos jo eksporto kainos, nes eksportas sudaro daugiau nei 10 % jo bendro pardavimo. Tačiau toks pardavimas sudaro mažiau nei 2 % bendro eksporto, nurodyto Rusijos eksporto statistiniuose duomenyse. Tuo remiantis tebegalioja išvada, kad, atsižvelgiant į nedidelius kiekius, šio gamintojo eksporto kainų naudoti negalima.

         2.3.   Palyginimas

               (76)

               Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.

               (77)

               Prireikus buvo atsižvelgta į transporto sąnaudas.

         2.4.   Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

               (78)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 38,7 % tikėtinas dempingo skirtumas.

         3.   Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos

   3.1.   Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai

               (79)

               Pareiškėjas apskaičiavo, kad nepanaudoti nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumai Rusijoje viršija bendrą ES rinkos suvartojimą. Pareiškėjas savo skaičiavimus grindė „Metal Expert“ paskelbta informacija. Be to, pareiškėjas padarė prielaidą, kad pajėgumai naudojami 56 %; tai patvirtina bendradarbiaujančio gamintojo pateikta informacija.

               (80)

               Taigi, jei priemonės būtų panaikintos, yra didelė rizika, kad eksportuojantys Rusijos gamintojai Sąjungos rinkoje dempingo kaina parduos didelius suvirintų vamzdžių kiekius.

               (81)

               Po faktų atskleidimo 61 konstatuojamojoje dalyje nurodyti nebendradarbiaujantys Rusijos gamintojai teigė, kad Komisija neatsižvelgė į informaciją dėl tariamo kitų rinkų, įskaitant Rusijos rinką, patrauklumo ir į šių gamintojų nurodytus nepanaudotus pajėgumus Rusijoje.

               (82)

               Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad informacija apie nepanaudotus pajėgumus buvo susijusi su platesniu produktų asortimentu, apimančiu tuščiavidurius profilius ir didelio skersmens vamzdžius. Todėl ši informacija yra mažiau svarbi nei pareiškėjo pateikta informacija. Be to, net jei pajėgumų panaudojimo koeficientas yra 60–70 %, kaip nurodė Rusijos gamintojai, likę nepanaudoti pajėgumai sudarytų didžiąją dalį ES rinkos suvartojimo.

               (83)

               Dėl nebendradarbiaujančių Rusijos gamintojų pateiktos informacijos dėl tariamo kitų rinkų, įskaitant Rusijos rinką, patrauklumo, visų pirma pažymėtina, kad bendrovėms nebendradarbiaujant šių duomenų nebuvo galima patikrinti. Antra, tokia informacija prieštarauja atliekant tyrimą gautai informacijai, kuri nurodyta 84–86 konstatuojamosiose dalyse ir yra grindžiama oficialiais Rusijos eksporto statistiniais duomenimis ir kurios du nebendradarbiaujantys Rusijos gamintojai neginčijo.

         3.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (84)

               Remiantis Rusijos prekybos statistiniais duomenimis, Rusijos vidutinė eksporto kaina (647 EUR už toną) yra gerokai žemesnė už Sąjungos pramonės vidutinę pardavimo kainą (848 EUR už toną) ir atitinka kitų svarbiausių į Sąjungą eksportuojančių šalių, kaip antai Indijos ir Turkijos, vidutinę importo kainą.

               (85)

               Remiantis tais pačiais prekybos statistiniais duomenimis, 33 % viso Rusijos eksporto yra parduodama į Azerbaidžaną, svarbiausią Rusijos eksporto rinką. Pardavimo į Azerbaidžaną kaina – 586 EUR už toną, taigi gerokai mažesnė už ES pramonės pardavimo kainą (848 EUR už toną) ir netgi žemesnė už kitų svarbiausių į Sąjungą eksportuojančių šalių, kaip antai Indijos ir Turkijos, importo kainą. Be to, Rusijos eksportas į Azerbaidžaną atitinka maždaug 15 % ES suvartojimo. Todėl kyla rizika, kad panaikinus priemones šis eksportas bus nukreiptas į ES.

               (86)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad panaikinus priemones kyla didelė rizika, jog prekyba bus nukreipta į Sąjungos rinką.

         4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

               (87)

               Atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus Rusijoje ir patrauklų Sąjungos rinkos kainų lygį, daroma išvada, kad kyla rizika, jog nustojus galioti galiojančioms priemonėms Rusijos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina į Sąjungą apimtis padidėtų.

               (88)

               Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad toliau taikant galiojančias priemones Rusijai ir panaikinant galiojančias priemones Ukrainai (žr. toliau) vykdoma diskriminacija, nes tariamai Rusijos ir Ukrainos nepanaudoti pajėgumai yra panašūs.

               (89)

               Šis teiginys neatitinka tyrimo išvadų; atlikus tyrimą nustatyta, kad nepanaudoti pajėgumai Rusijoje sudaro bent jau didžiąją dalį ES rinkos suvartojimo. Kalbant apie Ukrainą, nustatyta, kad turimi eksportui į visas šalis skirti nepanaudoti pajėgumai yra riboti. Atsižvelgiant į šiuos nepanaudotų pajėgumų skirtumus teiginys dėl diskriminacijos atmetamas.

      UKRAINA

   1.   Pirminės pastabos

               (90)

               Atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis Ukrainos gamintojas – „Interpipe Group“ (toliau – „Interpipe“). „Interpipe“ tenka didžioji dalis visos Ukrainos gamybos apimties ir beveik visas nedidelės apimties Ukrainos eksportas į Sąjungą. Egzistuoja mažiausiai 4 žinomi Ukrainos gamintojai, kurie nebendradarbiavo, bet, remiantis prekybos statistiniais duomenimis, jų eksporto į ES apimtys buvo nedidelės.

               (91)

               Atsižvelgiant į nedidelę Ukrainos eksporto į Sąjungą apimtį, tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal „Interpipe“ pardavimo kitoms trečiosioms šalims kainas, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje.

         2.   Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

   2.1.   Normaliosios vertės nustatymas

               (92)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo „Interpipe“ pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į kitas trečiąsias šalis apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad bendra „Interpipe“ panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje yra tipiška.

               (93)

               Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į „Interpipe“ eksportui parduodamų produktų rūšis.

               (94)

               Vėliau Komisija nagrinėjo, ar pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį „Interpipe“ kiekvienos rūšies produkto, kuris tapatus arba palygintinas su eksportui parduotu tos rūšies produktu, pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui apimties. Komisija nustatė, kad daugumos rūšių produktai vidaus rinkoje parduoti tipiškais kiekiais.

               (95)

               Po to Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

               (96)

               Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

                           a)

                           tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

                           b)

                           vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

               (97)

               Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaina.

               (98)

               Normalioji vertė yra faktinė kiekvienos rūšies produkto, pelningai parduoto vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, vidaus rinkos kaina, jei:

                           a)

                           tos rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro 80 % arba mažiau bendros šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

                           b)

                           vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

               (99)

               Atlikus pardavimo vidaus rinkoje analizę nustatyta, kad, priklausomai nuo produkto rūšies, normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip svertinis viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kainų vidurkis arba svertinis tik pelningo pardavimo vidurkis.

               (100)

               Jei tam tikros rūšies panašus produktas nebuvo parduotas įprastomis prekybos sąlygomis, taip pat jei vidaus rinkoje tam tikros rūšies produkto parduotas kiekis nebuvo tipiškas, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

               (101)

               Normalioji vertė apskaičiuota prie „Interpipe“ panašaus produkto gamybos sąnaudų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pridėjus:

                           —

                           pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas, patirtas „Interpipe“ vidaus rinkoje parduodant panašų produktą įprastomis prekybos sąlygomis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį ir

                           —

                           pelną, gautą „Interpipe“ vidaus rinkoje parduodant panašų produktą įprastomis prekybos sąlygomis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

         2.2.   Tikėtinos eksporto kainos nustatymas

               (102)

               Atsižvelgiant į tai, kad Ukraina į Sąjungą beveik neeksportavo, tikėtina eksporto kaina nustatyta pagal didelės apimties „Interpipe“ pardavimo kitoms trečiosioms šalims kainas, kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje.

               (103)

               Visus produktus „Interpipe“ pardavė tiesiogiai nesusijusiems trečiųjų šalių pirkėjams. Taigi, pardavimo kaina buvo nustatyta pagal šių nepriklausomų pirkėjų mokėtas arba mokėtinas kainas.

         2.3.   Palyginimas

               (104)

               Normalioji vertė ir tikėtina eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui.

               (105)

               Prireikus buvo atsižvelgta į transporto ir kredito sąnaudas.

         2.4.   Tikėtinas dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

               (106)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nustatytas 16 % tikėtinas dempingo skirtumas.

               (107)

               Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija nustatė besitęsiantį 16 % dydžio Ukrainos dempingą. Tačiau šis teiginys nepagrįstas, nes panašu, kad įvyko nesusipratimas. Iš tiesų, kaip minėta 17 konstatuojamojoje dalyje, visos šalys, įskaitant Ukrainą, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu į ES eksportavo nedidelius nagrinėjamojo produkto kiekius. Todėl remiantis šiais kiekiais negalima daryti pagrįstų išvadų ir Ukrainos tęsiamas dempingas nenustatytas. Todėl teiginys atmetamas.

         3.   Eksporto raida, jei priemonės būtų panaikintos

      Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai

               (108)

               Atlikdama ankstesnį tyrimą Komisija nustatė, kad gamybos pajėgumai Ukrainoje viršija 400 000 tonų per metus. Tačiau po minėto tyrimo du žinomi gamintojai, „Lugansk Tube Plant“ ir „Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant“ (viena iš „Interpipe Group“ gamyklų) nutraukė suvirintų vamzdžių gamybą. Kadangi nuo to laiko nėra patvirtintų papildomų gamybos pajėgumų Ukrainoje, šiuo metu esami pajėgumai yra gerokai mažesni nei ankstesnio tyrimo metu.

               (109)

               Kalbant apie 108 konstatuojamojoje dalyje nurodytą pajėgumų naudojimą, nustatyta, kad, atsižvelgiant į gamyklos technines galimybes, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Interpipe“ veikė beveik visu pajėgumu.

               (110)

               Kitas svarbus aspektas – geografinė Ukrainos gamyklų padėtis. Jos daugiausia veikia rytų Ukrainoje ir esama saugumo padėtis šios šalies dalyje joms daro tiesioginį arba netiesioginį poveikį. Todėl neaišku, kiek šios įmonės gali panaudoti visą savo gamybos pajėgumą.

               (111)

               Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad didelė Ukrainos gamybos dalis yra sutelkta už šalies dalies, kurioje esama saugumo padėtis daro poveikį, ribų. Tačiau pažymėtina, kad netgi bendrovėms, kurios veikia už šios šalies dalies ribų, saugumo padėtis daro netiesioginį poveikį, pvz., trūksta žaliavų. Todėl daroma išvada, kad dėl esamos saugumo padėties daugeliui Ukrainos gamyklų daromas tiesioginis arba netiesioginis poveikis. Todėl teiginys atmetamas.

               (112)

               Tuo pačiu metu, atsižvelgiant į ypatingą Ukrainos padėtį po peržiūros tiriamojo laikotarpio, tikėtina, kad stabilizavusis saugumo padėčiai statybos verslas įsisavins papildomus pajėgumus vidaus rinkoje. Panašus produktas taip pat naudojamas statyboje, pvz., krovinių kėlimui, tvorų tvirtinimui vamzdžiais, apsaugos priemonėms ir pastoliams.

               (113)

               Atsižvelgiant į sumažėjusius gamybos pajėgumus ir tikėtiną didesnę vidaus rinkos paklausą, daroma išvada, kad nepanaudoti eksporto į visas šalis pajėgumai yra riboti.

               (114)

               Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad Ukrainoje esama didelių nepanaudotų pajėgumų. Tačiau šie teiginiai nebuvo pagrįsti faktiniais įrodymais ir todėl atmesti.

               (115)

               Suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad „Interpipe“ paskelbė, kad ji maždaug 60 % padidins eksportą į ES, o tai prieštarauja teiginiui dėl ribotų eksportui skirtų nepanaudotų pajėgumų Ukrainoje. Tačiau šio teiginio priimti negalima. „Interpipe“ pareiškimas yra susijęs su bendrove apskritai, o ne konkrečiai su nagrinėjamuoju produktu. NET jei šis teiginys būtų susijęs su nagrinėjamuoju produktu, svarbus 60 % dydžio padidėjimas sudarytų tik maždaug 0,5 % ES rinkos dalies, todėl tai laikoma nereikšmingu dydžiu. Todėl šis teiginys neprieštarauja išvadai, kad turimi nepanaudoti pajėgumai eksportui į visas šalis yra riboti.

               (116)

               Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad nepanaudoti pajėgumai neturėtų būti naudojami atliekant dempingo tyrimą, nes pajėgumų panaudojimas nėra laikomas reikšmingu žalos rodikliu žalos tyrime, kaip nurodyta 139 konstatuojamojoje dalyje.

               (117)

               Šio teiginio priimti negalima. Šių dviejų vertinimų tikslas skirtingas. Atliekant žalos tyrimą vertinama, ar mažas pajėgumų panaudojimas gali būti laikomas Sąjungos pramonei daromos žalos požymiu; tuo atveju, kai likę pajėgumai gali būti panaudoti kietiems produktams gaminti, tai ne visuomet yra požymis. Atliekant dempingo tyrimą dėmesys skiriamas patiems nepanaudotiems pajėgumams, t. y. turimiems pajėgumams, kurie nėra naudojami jokiems produktams gaminti ir todėl juos galima panaudoti nagrinėjamajam produktui gaminti.

         4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

               (118)

               Atsižvelgiant į ribotus nepanaudotus pajėgumus Ukrainoje ir nedidelę eksporto dempingo kainomis nukreipimo riziką, daroma išvada, kad nėra rizikos, kad nustojus galioti galiojančioms priemonėms Ukrainos nagrinėjamojo produkto eksporto dempingo kaina apimtis labai padidėtų. Todėl mažai tikėtina, kad nustojus galioti Ukrainai taikomoms antidempingo priemonėms pasikartos dempingas dideliais kiekiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

               (119)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje panašų produktą gamino apie 20 gamintojų. Todėl šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija ir prašyme atlikti peržiūrą pateiktais kitų Sąjungos gamintojų duomenimis) laikoma visos Sąjungos produkcija. Visi šie gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (120)

               Kaip paaiškinta 11 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių buvo atlikta atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:

                           —

                           makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos pramonės lygiu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija, o kitų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu, pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis;

                           —

                           atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir gauti investicijų) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.

         E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Sąjungos suvartojimas

               (121)

               Suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkai skirtos savos produkcijos pardavimo apimtimi ir iš Eurostato gautais statistiniais Sąjungos rinkos importo apimties duomenimis.

               (122)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu ES suvartojimas sumažėjo 28 % 2011 m. jis sumažėjo 6 %, 2012 m. sumažėjo 8 % punktais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – dar 10 % punktų. Mažėjimo tendenciją iš dalies galima paaiškinti tam tikru techniniu pakeitimu, nes nustatyta tendencija plieninius vandens vamzdžius keisti alternatyviais produktais, pavyzdžiui, vario, plastiko arba nerūdijančio plieno vamzdžiais.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Bendras ES suvartojimas (tonomis)

                           561 955

                           528 191

                           460 847

                           404 394

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              94

                              82

                              72

               (123)

               Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad nurodytas ES vartojimas buvo gerokai per mažas. Tačiau šios šalys nepateikė jokių patikimų įrodymų, pagrindžiančių jų teiginį, todėl teiginio priimti negalima.

         2.   Importas iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos

               (124)

               Kadangi atlikus tyrimą nustatyta, kad nebuvo jokios tikimybės, kad Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos (žr. 17 ir 118 konstatuojamąsias dalis), nedidelės apimties importas iš šios šalies nebuvo toliau nagrinėjamas kartu su importu iš kitų nagrinėjamųjų šalių.

               (125)

               Siekiant įvertinti bendrą importą iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas, trijų šalių padėtis nagrinėta atskirai.

               (126)

               Dėl kiekių ir dempingo skirtumų, atsižvelgdama į nedidelę importo apimtį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Komisija išanalizavo tikėtiną kiekvienos šalies eksporto apimtį ir dempingo skirtumą, jei priemonės būtų panaikintos. Atlikus analizę nustatyta, kad tikėtina, jog panaikinus priemones apimtis padidės ir viršys peržiūros tiriamojo laikotarpio lygį ir tikrai viršys nereikšmingos apimties slenkstinę ribą (žr. 33, 56 ir 80 konstatuojamąsias dalis). Atitinkamai Komisija nustatė, kad panaikinus priemones tikėtinas dempingo skirtumas būtų didelis (žr. 30, 53 ir 78 konstatuojamąsias dalis).

               (127)

               Kalbant apie vidutinę importo kainą, negalima padaryti galutinių išvadų remiantis nereikšmingais importuojamų produktų kiekiais.

               (128)

               Tačiau, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad susijusių veiklos vykdytojų konkurencijos sąlygos buvo panašios. Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos importuotas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės pagamintas ir parduotas panašus produktas buvo panašūs visomis esminėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis.

               (129)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, Baltarusija, KLR ir Rusija atitinka pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išdėstytus kriterijus. Todėl importas iš šių trijų šalių buvo vertinamas bendrai.

         a)   Apimtis

               (130)

               Nagrinėjamojo produkto importo iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos į Sąjungą apimtis sumažėjo 60 % – nuo maždaug 7 000 tonų 2010 m. iki maždaug 2 900 tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. 2011 m. ji padidėjo 31 %, 2012 m. sumažėjo 62 % punktais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – dar 28 % punktais.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Importo iš Baltarusijos apimtis

                           25

                           55

                           0,1

                           —

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              222

                              0

                              0

                           Importo iš Baltarusijos rinkos dalis

                           0 %

                           0 %

                           0 %

                           0 %

                           Importo iš Baltarusijos kaina (EUR už toną)

                           677

                           1 246

                           600

                           —

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              184

                              89

                              —

                           Importo iš KLR apimtis

                           712

                           375

                           458

                           118

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              53

                              64

                              17

                           Importo iš KLR rinkos dalis

                           0,1 %

                           0,1 %

                           0,1 %

                           0,0 %

                           Importo iš KLR kaina (EUR už toną)

                           636

                           1 052

                           1 347

                           2 102

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              165

                              212

                              330

                           Importo iš Rusijos apimtis

                           6 396

                           8 937

                           4 440

                           2 790

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              140

                              69

                              44

                           Importo iš Rusijos rinkos dalis

                           1,1 %

                           1,7 %

                           1,0 %

                           0,7 %

                           Importo iš Rusijos kaina (EUR už toną)

                           470

                           506

                           513

                           462

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              108

                              109

                              98

                           Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis

                           7 133

                           9 367

                           4 898

                           2 908

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              131

                              69

                              41

                           Importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis

                           1,3 %

                           1,8 %

                           1,1 %

                           0,7 %

                           Importo iš nagrinėjamųjų šalių kaina (EUR už toną)

                           488

                           532

                           591

                           528

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              109

                              121

                              111

                              Šaltinis: Comext.

         b)   Rinkos dalis

               (131)

               Atitinkama Baltarusijos, KLR ir Rusijos eksportuotojams tenkanti Sąjungos rinkos dalis sumažėjo nuo 1,3 % 2010 m. iki 0,7 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tiksliau, rinkos dalis padidėjo nuo 1,3 % 2010 m. iki 1,8 % 2011 m., po to sumažėjo iki 1,1 % 2012 m. ir dar sumažėjo iki 0,7 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

         c)   Kainos

   i)   Kainų raida

               (132)

               Nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio Baltarusijos, KLR ir Rusijos kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina padidėjo 11 % – nuo 488 EUR už toną 2010 m. iki 528 EUR už toną peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tiksliau, kainos padidėjo 9 % 2011 m. ir 12 % 2012 m., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %

         ii)   Priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis

               (133)

               Siekiant padaryti reikšmingas išvadas negalima remtis nedidelės apimties nagrinėjamojo produkto iš KLR ir Rusijos pardavimu į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl palygintos Sąjungos pramonės pagaminto ir parduoto panašaus produkto ir Baltarusijoje, KLR ir Rusijoje pagaminto tiriamojo produkto, parduoto į kitas pasaulio šalis, kainos. Atlikus tokį palyginimą nustatytas priverstinis pardavimas gerokai mažesnėmis kainomis.

         3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

               2010 m.

               2011 m.

               2012 m.

               PTL

               Importo iš Indijos apimtis

               25 720

               48 704

               58 619

               53 007

               Importo iš Indijos rinkos dalis

               4,6 %

               9,2 %

               12,7 %

               13,1 %

               Importo iš Turkijos apimtis

               83 654

               83 753

               98 742

               69 757

               Importo iš Turkijos rinkos dalis

               14,9 %

               15,9 %

               21,4 %

               17,2 %

               Importo iš Ukrainos apimtis

               956

               573

               944

               1 147

               Importo iš Ukrainos rinkos dalis

               0,2 %

               0,1 %

               0,2 %

               0,3 %

               Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis

               34 948

               42 714

               38 518

               30 374

               Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis

               6,2 %

               8,1 %

               8,4 %

               7,5 %

               (134)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Turkijos ir Indijos padidėjo. Importo iš Ukrainos rinkos dalis išliko labai maža. Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko pakankamai stabili.

               (135)

               Po faktų atskleidimo suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės prarastą 12 % rinkos dalį beveik visiškai absorbavo padidėjusi bendra Indijai ir Turkijai tenkanti rinkos dalis ir kad tikėtina, jog importas mažomis kainomis iš Indijos ir Turkijos bus pagrindinė pažeidžiamos Sąjungos pramonės padėties priežastis. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad šio tyrimo tikslas – išnagrinėti, ar yra tikimybė, kad panaikinus trims šalims, kurioms nustatyta dempingo pasikartojimo tikimybė, taikomas priemones pasikartos Sąjungos pramonei daroma žala. Atliekant tyrimą buvo patvirtinta, kad parduodant produktus iš Baltarusijos, KLR ir Rusijos į kitas pasaulio šalis gerokai mažinamos kainos. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones eksportas dempingo kaina iš šių šalių į ES pasikartos ir dėl to padidės ES pramonei daroma žala. Tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Turkijos ir Indijos galėjo padidėti, nedaro poveikio šiam dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės vertinimui.

         4.   Sąjungos pramonės padėtis

               (136)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

         4.1.   Makroekonominiai rodikliai

   a)   Gamyba

               (137)

               Sąjungos pramonės gamyba 2010 m. sudarė 437 000 tonų ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 37 % Tiksliau, 2011 m. ji sumažėjo 14 %, 2012 m. – 19 % punktų, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – dar 4 % punktais. Gamybos sumažėjimas buvo susijęs su vartojimo sumažėjimu, bet jį dar labiau apsunkino didėjantis importas iš Indijos ir Turkijos.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Gamyba (tonomis)

                           437 492

                           376 106

                           294 260

                           277 483

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              86

                              67

                              63

         b)   Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

               (138)

               Gamybos pajėgumai 2010 m. sudarė daugiau nei 1 700 000 tonų ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 16 % Sumažėjimą nulėmė tai, kad kai kurie ES gamintojai sumažino pamainų per parą skaičių.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           1 761 677

                           1 621 386

                           1 318 459

                           1 485 339

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              92

                              75

                              84

                           Pajėgumų naudojimas

                           25 %

                           23 %

                           22 %

                           19 %

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              93

                              90

                              75

                              Šaltinis: tyrimas.

               (139)

               2010 m. pajėgumų naudojimas sudarė 25 % 2011 m. jis sumažėjo iki 23 %, 2012 m. – iki 22 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – iki 19 % Nedideles pajėgumų naudojimo koeficientų vertes iš esmės galima paaiškinti tuo, kad suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams gaminti skirtą įrangą galima naudoti į šio tyrimo apibrėžtąją sritį neįtrauktiems produktams (ypač tuščiaviduriams profiliams) gaminti. Todėl pajėgumų naudojimo koeficientai ne visuomet yra reikšmingas šios konkrečios pramonės žalos rodiklis.

         c)   Pardavimo apimtis

               (140)

               Sąjungos pramonės pardavimas nesusijusiems pirkėjams ES sumažėjo 16 % 2011 m., 21 % punktu 2012 m. ir dar 3 % punktais peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Iš viso, nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos pardavimas sumažėjo maždaug 40 % To priežastis – sumažėjęs vartojimas ir padidėjęs importas iš Indijos ir Turkijos.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tonomis)

                           409 544

                           343 080

                           259 127

                           247 201

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              84

                              63

                              60

                              Šaltinis: tyrimas.

         d)   Rinkos dalis

               (141)

               Sąjungos pramonės rinkos dalis 2010 m. sudarė 73 % 2011 m. ji sumažėjo iki 65 %, 2012 m. – dar labiau sumažėjo iki 56 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo iki 61 % Iš viso Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpi sumažėjo 12 % punktų.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Sąjungos pramonės rinkos dalis

                           73 %

                           65 %

                           56 %

                           61 %

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              89

                              77

                              84

                              Šaltinis: tyrimas.

         e)   Augimas

               (142)

               Nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 28 %, pardavimo nepriklausomiems pirkėjams ES apimtis sumažėjo 40 % Todėl Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu prarado 12 % punktų rinkos dalį. Taigi, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės augimo nebuvo.

         f)   Užimtumas

               (143)

               2011 m. Sąjungos pramonės darbuotojų skaičius sumažėjo 13 %, 2012 m. – 27 % punktais ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – dar 3 % punktais. Apskritai Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 43 %, t. y. nuo daugiau nei 1 600 iki mažiau nei 1 000 asmenų.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Užimtumas (darbuotojai)

                           1 655

                           1 446

                           991

                           939

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              87

                              60

                              57

                              Šaltinis: tyrimas.

         g)   Našumas

               (144)

               Sąjungos pramonės darbuotojų našumas, matuojamas per metus darbuotojui tenkančiu pagamintu kiekiu (tonomis), pradžioje sudarė 264 tonas darbuotojui; 2011 m. jis sumažėjo 2 % Po to, 2012 m., jis padidėjo 14 % punktų ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko stabilus. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės našumas padidėjo 12 %

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Našumas (tonomis darbuotojui)

                           264

                           260

                           297

                           296

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              98

                              112

                              112

                              Šaltinis: tyrimas.

         h)   Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai

               (145)

               2011 m. Sąjungos pramonės pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vieneto kainos padidėjo 5 %, 2012 m. – 1 % punktu, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 4 % punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu šios kainos padidėjo 2 %, nuo 833 EUR už toną iki 848 EUR už toną peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Vieneto kaina ES rinkoje (EUR už toną)

                           833

                           871

                           881

                           848

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              105

                              106

                              102

                              Šaltinis: tyrimas.

         i)   Dempingo skirtumo dydis

               (146)

               Atlikus tyrimą nustatyta dempingo pasikartojimo tikimybė; nustatyti Baltarusijos, KLR ir Rusijos vykdomo dempingo skirtumai yra tokie, kad jų negalima laikyti nereikšmingais.

               (147)

               Kaip minėta, Komisija nenustatė tikimybės, kad Ukrainos dempingas tęsis arba pasikartos.

         j)   Atsigavimas po buvusio dempingo

               (148)

               Nagrinėti makroekonominiai rodikliai rodo, kad nors antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pasiektas tikslas panaikinti Sąjungos gamintojų patiriamą žalą, pramonė tebėra labai pažeidžiama. Iš tiesų, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis sumažėjo 37 %, pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES apimtis sumažėjo 40 %, o užimtumas sumažėjo 43 % Be to, Sąjungos pramonei tenkanti ES rinkos dalis sumažėjo nuo 73 % 2010 m. iki 61 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir manoma, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra labai pažeidžiama dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką.

         4.2.   Mikroekonominiai rodikliai

   a)   Atsargos

               (149)

               Iki 2011 m. atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargų lygis išliko daugmaž stabilus. 2012 m. jis padidėjo 14 % punktų, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 % punktų. Atsargų lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo 5 % didesnis nei 2010 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                           13 892

                           14 039

                           16 012

                           14 556

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              101

                              115

                              105

                              Šaltinis: tyrimas.

         b)   Atlyginimai

               (150)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbo sąnaudos sumažėjo 29 % Tiksliau, 2011 m. jos sumažėjo 2 %, 2012 m. sumažėjo 15 % punktų, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – dar 12 % punktų. Bendrą sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu lėmė užimtumo sumažėjimas.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Metinės darbo sąnaudos (EUR)

                           20 602 275

                           20 266 132

                           17 140 089

                           14 578 317

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              98

                              83

                              71

                              Šaltinis: tyrimas.

               (151)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 25 % Tikėtina, kad tai yra laikina padėtis, susijusi su atleidimo iš darbo išlaidomis, patirtomis atleidus daug darbuotojų.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

                           12 449

                           14 015

                           17 296

                           15 525

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              100

                              113

                              139

                              125

         c)   Pelningumas ir investicijų grąža

               (152)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo ES rinkoje pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi, pagerėjo nuo 7 % nuostolių 2010 m. iki beveik 1 % pelno peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Konkrečiau, atrinktų Sąjungos gamintojų nuostoliai sumažėjo nuo 7,3 % 2010 m. iki 5 % 2011 m. ir dar iki 0,6 % 2012 m., o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiektas 0,8 % pelningumo lygis.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           ES pelningumas (grynojo pardavimo %)

                           – 7,3 %

                           – 5,0 %

                           – 0,6 %

                           0,8 %

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              – 100

                              – 69

                              – 8

                              12

                           Investicijų grąža (išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnu, %)

                           – 19,2 %

                           – 11,8 %

                           0,5 %

                           4,3 %

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              – 100

                              – 62

                              3

                              22

                              Šaltinis: tyrimas.

               (153)

               Pelningumo padidėjimas paaiškinamas tuo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kainos padidėjo 2 %, o gamybos sąnaudos (daugiausia karštojo valcavimo ritiniai, kurie sudaro daugiau nei 60 % gamybos sąnaudų) tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 6 %, be to, metinės darbo sąnaudos taip pat labai sumažėjo. Taigi, atrinkti Sąjungos gamintojai galėjo palaipsniui savo pirkėjams ES rinkoje taikyti pelningas kainas.

               (154)

               Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu, apskritai atitiko nurodytą pelningumo tendenciją. Investicijų grąža pagerėjo nuo 19,2 % nuostolių 2010 m. iki 11,8 % nuostolių 2011 m.; 2012 m. pasiektas 0,5 % pelnas, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – 4,3 % pelnas.

         d)   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (155)

               Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2010 m. sudarė maždaug – 44 mln. EUR. 2011 m. jis padidėjo iki – 7 mln. EUR, 2012 m. – iki beveik 17 mln. EUR ir maždaug iki 20 mln. EUR peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Nė vienas atrinktas Sąjungos gamintojas nenurodė, kad būtų patyręs sunkumų pritraukti kapitalą. Pagerėjimas gali būti siejamas su gamybos sąnaudų ir darbo sąnaudų sumažėjimu bei nedideliu kainų padidėjimu.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Pinigų srautai (nuosavo ir mažmenininko prekės ženklo) (EUR)

                           – 44 322 891

                           – 7 033 547

                           16 927 597

                           20 202 074

                              Indeksas (2010 m.= 100)

                              – 100

                              – 16

                              38

                              46

                              Šaltinis: tyrimas.

         e)   Investicijos

               (156)

               2011 m. atrinktų Sąjungos gamintojų metinės investicijos į panašaus produkto gamybą sumažėjo 34 %, 2012 m. – padidėjo 90 % punktų ir galiausiai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 59 % punktais. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 3 %; jos buvo skirtos esamų įrenginių remonto ir atnaujinimo darbams, o ne pajėgumams didinti.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           2012 m.

                           PTL

                           Grynosios investicijos (EUR)

                           1 149 094

                           757 750

                           1 789 210

                           1 111 661

                              Indeksas (2010 m.=100)

                              100

                              66

                              156

                              97

                              Šaltinis: tyrimas.

         5.   Išvada dėl žalos

               (157)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu kai kurie rodikliai, ypač finansiniai rodikliai, labai pagerėjo. Pelningumas pagerėjo nuo daugiau nei 7 % nuostolių iki 0,8 % pelno; toks pelnas tebėra mažesnis už ankstesniame tyrime nustatytą tikslinį 5 % pelną. Investicijų grąža pagerėjo nuo daugiau nei 19 % nuostolių iki daugiau nei 4 % pelno, o grynųjų pinigų srautas pagerėjo nuo – 44 mln. EUR iki 20 mln. EUR. Šie veiksniai rodo, kad pramonė galėjo iš dalies atsigauti.

               (158)

               Kita vertus, nuo 2010 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos kai kurie rodikliai pablogėjo. Gamybos apimtis sumažėjo 37 %, pajėgumų naudojimas sumažėjo 25 %, pardavimo nepriklausomiems pirkėjams ES apimtis sumažėjo 40 %, Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 12 % punktų, užimtumas sumažėjo 43 %

               (159)

               Antidempingo priemonėmis iš dalies pavyko pašalinti dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonės patiriamą žalą. Sąjungos pramonė vėl pradėjo veikti šiek tiek pelningai, tačiau prarado dalį Sąjungos rinkos. Sąjungos pramonė sugebėjo pagerinti savo finansinę padėtį vietoje didesnės apimties pasirinkusi aukštesnes kainas. Todėl akivaizdu, kad Sąjungos pramonė dar nėra visiškai atsigavusi po buvusio dempingo poveikio ir jos padėtis vis dar nestabili, todėl pasikartojus importui dempingo kaina ji būtų labai pažeidžiama.

               (160)

               NET jei pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis būtų vertinama kaip materialinė žala, tai negali būti siejama su importu iš nagrinėjamųjų šalių. Trijų nagrinėjamųjų šalių (atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra tikimybės, jog Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos) bendra rinkos dalis sudaro mažiau nei 1 % ES rinkos. Nagrinėjamosios šalys nedaro jokio spaudimo kainoms, todėl Sąjungos pramonė galėjo išlaikyti pelningo lygio kainas, nors gautas pelnas buvo gerokai mažesnis už tikslinį.

         F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   1.   Importas iš KLR, Baltarusijos ir Rusijos

               (161)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pašalinta Sąjungos gamintojams padaryta žala. Kita vertus, kaip matoma iš kai kurių pablogėjusių žalos rodiklių, pramonės padėtis tebėra labai pažeidžiama.

               (162)

               Kaip minėta, kiekvienos iš trijų nagrinėjamųjų šalių eksportuotojai turi nepanaudotų pajėgumų savo eksportui sparčiai padidinti. Atsižvelgiant į didesnes kainas ES rinkoje, palyginti su kai kurių trečiųjų šalių rinkomis, tikėtina, kad nustojus galioti antidempingo priemonėms šiuo metu į tas šalis eksportuojami dideli kiekiai bus nukreipti į ES rinką. Tikėtina, kad padidėjus importui dempingo kaina, dėl kurio Sąjungos pramonė būtų privesta mažinti kainą, sustiprės Sąjungos rinkai dėl kainos daromas spaudimas ir pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogės. Toks staigus pokytis jau buvo nustatytas ankstesniame tyrime, kuomet importo iš trijų šalių į ES rinkos dalis beveik patrigubėjo vos per trejus su puse metų, t. y. nuo 6,2 % 2004 m. iki 18,7 % tiriamuoju laikotarpiu (2006 m. liepos 1 d.–2007 m. birželio 30 d.). Taigi, eksportuojantys KLR, Baltarusijos ir Rusijos gamintojai jau parodė gebėjimą sparčiai padidinti eksporto į Sąjungą apimtis.

               (163)

               Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones žala pasikartos.

         2.   Importas iš Ukrainos

               (164)

               Atsižvelgiant į išvadą, kad nėra tikimybės, kad Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos, tolesnis žalos pasikartojimo tikimybės tyrimas nereikalingas.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (165)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

         1.   Sąjungos pramonės interesai

               (166)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė tebėra labai pažeidžiama. Antidempingo priemonėmis iš dalies pavyko pašalinti dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kainomis Sąjungos pramonės patirtą žalą. Sąjungos pramonė vėl pradėjo veikti šiek tiek pelningai, tačiau prarado dalį Sąjungos rinkos. Dėl galiojančių priemonių Sąjungos pramonė sugebėjo pagerinti savo finansinę padėtį vietoje didesnės apimties pasirinkusi aukštesnes kainas. Nutraukus priemonių taikymą Sąjungos rinkoje daromas spaudimas kainoms padidės ir pramonė vėl patirs nuostolių. Todėl Sąjungos pramonė suinteresuota toliau taikyti priemones.

         2.   Importuotojų ir naudotojų interesai

               (167)

               Siekdama bendradarbiauti Komisija susisiekė su daugiau nei 100 nesusijusių importuotojų ir naudotojų Sąjungoje, tačiau nė vienas iš jų nepateikė atsakymų. Tai galima paaiškinti labai mažomis kiekvienos iš nagrinėjamųjų šalių eksporto į Sąjungos rinką apimtimis. Bet kuriuo atveju, nėra jokių veiksnių, rodančių, kad pratęsus priemonių taikymą importuotojams arba naudotojams būtų daromas neproporcingai didelis poveikis.

               (168)

               Todėl atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad toliau pratęsus priemonių taikymą Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėtis mažai pasikeistų.

         3.   Pasiūlos trūkumo rizika ir konkurencija ES rinkoje

               (169)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu ES suvartojimas sumažėjo 28 % ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė maždaug 400 000 tonų. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai nuolat viršijo ES paklausą ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė apie 1 500 000 tonų. ES gamintojai pakankamai konkuruoja. Be to, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo koeficientas buvo tik 19 %, nes ji tą pačią gamybos įrangą naudoja skirtingiems produktams (nagrinėjamajam produktui ir kitiems produktams, kaip antai tuščiaviduriams profiliams) gaminti. Taigi, padidėjus paklausai Sąjungos pramonė galėtų pakeisti produktų asortimentą ir turėtų nepanaudotų pajėgumų gamybai padidinti. Dalį paklausos gali patenkinti importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos priemonės, visų pirma Indijos ir Turkijos.

               (170)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, negalima daryti išvados, kad toliau taikant antidempingo priemones ES rinkoje gali sumažėti pasiūla arba konkurencija.

         4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (171)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad toliau taikant priemones daromas neigiamas poveikis būtų ribotas ir bet kuriuo atveju būtų proporcingas Sąjungos pramonės gaunamai naudai.

         H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (172)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

               (173)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės – tai skirtingų normų ad valorem muitas.

               (174)

               Remiantis išvada, kad nėra tikimybės, jog Ukrainos vykdomas dempingas tęsis arba pasikartos (žr. 17 ir 118 konstatuojamąsias dalis), priemonės jai turėtų būti panaikintos ir tyrimas baigtas.

               (175)

               Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui negali būti taikomos šios normos – jam taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

               (176)

               Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (5). Prašyme turi būti nurodoma visa svarbi informacija, įrodanti, kad šis pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma nustatyta muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas neturi įtakos jos teisei naudotis taikoma nustatyta muito norma, pranešimas apie tai bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               (177)

               Šis reglamentas atitinka pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis diametras yra ne didesnis kaip 168,3 mm, išskyrus vamzdynų vamzdžius, naudojamus naftotiekiams arba dujotiekiams, apsauginius vamzdžius ir vamzdynų vamzdžius, tinkamus naudoti naftos arba dujų gręžiniuose, precizinius vamzdžius bei vamzdžius ir vamzdelius su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis, tinkamus naudoti dujų arba skysčių tiekimui civiliniuose orlaiviuose, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77 (TARIC kodai 7306304120, 7306304920, 7306307280 ir 7306307780) nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

               Šalis

               Bendrovė

               Antidempingo muitas

               Papildomas TARIC kodas

               Kinijos Liaudies Respublika

               Visos bendrovės

               90,6 %

               —

               Rusija

               TMK Group („Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company“ ir „Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works“)

               16,8 %

               A892

               OMK Group („Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works“ ir „Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant“)

               10,1 %

               A893

               Visos kitos bendrovės

               20,5 %

               A999

               Baltarusija

               Visos bendrovės

               38,1 %

               —

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Antidempingo tyrimas dėl 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto importuojamo produkto baigiamas.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. sausio 26 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 343, 2008 12 19, p. 1.

      (3)  OL C 136, 2013 5 15, p. 25.

      (4)  OL C 372, 2013 12 19, p. 21.

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.


title: 2011 m. lapkričio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1148/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
12.11.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 294/12

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1148/2011
   2011 m. lapkričio 11 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:
   Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje,
   PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. lapkričio 12 d.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. lapkričio 11 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  61,2

                  AR

                  40,4

                  MA

                  77,7

                  TR

                  78,3

                  ZZ

                  64,4

                  0707 00 05

                  AL

                  64,0

                  EG

                  161,4

                  TR

                  139,7

                  ZZ

                  121,7

                  0709 90 70

                  AR

                  61,1

                  MA

                  74,1

                  TR

                  108,3

                  ZZ

                  81,2

                  0805 20 10

                  MA

                  69,1

                  ZA

                  103,8

                  ZZ

                  86,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  HR

                  29,1

                  IL

                  76,9

                  MA

                  79,7

                  TR

                  83,3

                  UY

                  54,6

                  ZZ

                  64,7

                  0805 50 10

                  TR

                  63,2

                  ZA

                  52,3

                  ZZ

                  57,8

                  0806 10 10

                  BR

                  241,7

                  EC

                  65,7

                  LB

                  271,1

                  TR

                  145,0

                  US

                  258,2

                  ZA

                  77,5

                  ZZ

                  176,5

                  0808 10 80

                  CL

                  90,0

                  CN

                  67,2

                  NZ

                  169,0

                  US

                  143,8

                  ZA

                  156,2

                  ZZ

                  125,2

                  0808 20 50

                  CL

                  73,3

                  CN

                  69,6

                  TR

                  133,1

                  ZA

                  73,2

                  ZZ

                  87,3

         (1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.