title: Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1432 2021 m. rugsėjo 1 d. kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams) nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
2021 9 2

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 309/8

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/1432
         2021 m. rugsėjo 1 d.
         kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams) nustatomas galutinis antidempingo muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

                     (1)

                     Taryba po antidempingo tyrimo (toliau – pradinis tyrimas) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 383/2009 (2) su pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 986/2012 (3), tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (toliau – iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielos ir pluoštai) nustatė galutinį antidempingo muitą.

                     (2)

                     Nustatytosios priemonės – 46,2 % ad valorem muito norma, išskyrus „Kiswire Qingdao, Ltd“ (0 %) ir „Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd“ bei „Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd“ (joms abiem 31,1 %).

                     (3)

                     Atlikusi pirmąją priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Komisija Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/865 (4) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1382 (5), nusprendė toliau taikyti galiojančias priemones.

               1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

                     (4)

                     Paskelbus pranešimą (6) apie artėjančią antidempingo priemonių, galiojančių importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija) kilmės išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms (toliau – iš anksto įtemptojo gelžbetonio) vieloms ir pluoštams, galiojimo pabaigą, Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

                     (5)

                     Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų Sąjungoje, vardu 2020 m. vasario 28 d. pateikė Europos įtemptųjų vielų ir vielapluoščių informacijos tarnyba (angl. European Stress Information Service, toliau – ESIS arba pareiškėjas).

                     (6)

                     Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

                     (7)

                     Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2020 m. birželio 4 d. inicijavo peržiūrą dėl importuojamų KLR kilmės iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (7) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

               1.3.   Suinteresuotosios šalys

                     (8)

                     Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams bei Kinijos valdžios institucijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

                     (9)

                     Visos suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl peržiūros inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

               1.4.   Atranka

                     (10)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               1.4.1.   Sąjungos gamintojų atranka

                     (11)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipiška pardavimo ir gamybos Sąjungoje apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, kartu užtikrinant ir geografinį tipiškumą. Atrinkti trys Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pagamino 46 % visos apskaičiuotosios produkcijos Sąjungoje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių, tačiau jokių pastabų negavo. Todėl preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos ir laikomos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.

               1.4.2.   Eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų atranka

                     (12)

                     Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar Kinijos eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų atranka yra būtina, šių šalių prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos atstovybės Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti. Tačiau nė viena šių šalių apie save nepranešė, todėl eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų atrankos vykdyti nereikėjo. Kadangi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, išvados dėl importo iš KLR pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį buvo padarytos remiantis turimais faktais.

               1.5.   Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

                     (13)

                     Komisija klausimynus nusiuntė atrinktiems Sąjungos gamintojams ir Kinijos Vyriausybei. Šie klausimynai, taip pat importuotojams, naudotojams ir eksportuojantiems gamintojams skirti klausimynai inicijavimo dieną paskelbti internete (8).

                     (14)

                     Komisija klausimyno atsakymus gavo iš trijų atrinktų Sąjungos gamintojų ir Sąjungos gamintojų asociacijos (ESIS).

                     (15)

                     Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkį ir izoliavimo priemones, kurių ėmėsi įvairios valstybės narės, Komisija negalėjo vykti į tikrinamuosius vizitus pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį. Vietoj to Komisija pagal pranešimą dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (9) visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms, sutikrino nuotoliniu būdu. Komisija nuotoliniu būdu sutikrino šių atrinktų Sąjungos gamintojų duomenis:

                                 —

                                 „D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi“, Miškolcas, Vengrija,

                                 —

                                 „Nedri Spanstaal, BV“, Venlas, Nyderlandai,

                                 —

                                 „Global Special Steel Products SAU“, Santanderas, Ispanija.

               1.6.   Tolesnė procedūra

                     (16)

                     2021 m. liepos 5 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ketino toliau taikyti galiojančius antidempingo muitus. Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo.

                     (17)

                     Pastabų pateikė pareiškėjas. Komisija šias pastabas deramai išnagrinėjo ir į jas atsižvelgė.

               1.7.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (18)

                     Atliekant dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2019 m. sausio 1 d. – 2019 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2016 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               1.8.   Jungtinės Karalystės išstojimas iš Sąjungos

                     (19)

                     Šis tyrimas inicijuotas 2020 m. birželio 4 d., t. y. pereinamuoju laikotarpiu, dėl kurio susitarė Jungtinė Karalystė ir ES ir kuriuo Jungtinei Karalystei ir toliau buvo taikoma Sąjungos teisė. Šis laikotarpis baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d. Todėl nuo 2021 m. sausio 1 d. Jungtinės Karalystės bendrovės ir asociacijos nebelaikomos šio tyrimo suinteresuotosiomis šalimis.

                     (20)

                     2021 m. sausio 18 d. prie bylos medžiagos pridėtu pranešimu Komisija paragino Jungtinės Karalystės veiklos vykdytojus, kurie manė, kad jie vis dar gali būti laikomi suinteresuotosiomis šalimis, su ja susisiekti. Apie save nepranešė nė viena bendrovė.

                     (21)

                     Siekiant iš suinteresuotųjų šalių surinktus duomenų rinkinius suderinti su tuo, kad pereinamasis laikotarpis baigėsi ir kad Jungtinei Karalystei Sąjungos teisė nebetaikoma, susijusios suinteresuotosios šalys paragintos pateikti patikslintus klausimyno atsakymus pagal ES 27.

               2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Peržiūrimasis produktas

                     (22)

                     Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas – neplatiruota ar nedengta viela iš nelegiruotojo plieno, platiruota ar dengta cinku viela iš nelegiruotojo plieno ir suvyta viela iš nelegiruotojo plieno (platiruota ar dengta arba ne) iš ne daugiau kaip 18 vielų, kurių sudėtyje esanti anglis sudaro ne mažiau kaip 0,6 % masės, kurių maksimalus skerspjūvio matmuo didesnis kaip 3 mm ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ir ex 7312 10 69 (TARIC kodai 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 ir 7312106991) (toliau – peržiūrimasis produktas). Galvanizuotiems (bet be jokios papildomos dengiamosios medžiagos) iš septynių vielų suvytiems vielapluoščiams, kurių centrinės vielos skersmuo yra toks pat kaip bet kurios iš kitų 6 vielų skersmuo arba mažiau kaip 3 % už jį didesnis, galiojančios priemonės netaikomos ir per šią peržiūrą jie nenagrinėjami (10).

                     (23)

                     Peržiūrimasis produktas daugiausia naudojamas statybos pramonėje kaip gelžbetonio armatūra, jo taip pat galima rasti kabinamose struktūrose ir vantiniuose tiltuose. Jis gaminamas iš anglinio plieno vielos strypų, kurie nuvalomi, įtempiami, kaitinami ir, pluoštų atveju, sraigtiškai susukami, kad būtų išgautos specifinės skersmens, atsparumo tempimui ir stabilumo savybės.

               2.2.   Panašus produktas

                     (24)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

                                 —

                                 Kinijos kilmės peržiūrimasis produktas,

                                 —

                                 Kinijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas,

                                 —

                                 Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

                     (25)

                     Komisija padarė išvadą, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

               3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

         3.1.   Pirminės pastabos

                     (26)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimasis produktas buvo toliau importuojamas iš KLR, tik daug mažesniais kiekiais nei pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu (t. y. nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2007 m. gruodžio mėn.). Remiantis COMEXT (Eurostatas) duomenimis, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų importas iš KLR sudarė mažiau nei 0,1 % Sąjungos rinkos, palyginti su 8,2 % rinkos dalimi per pradinį tyrimą. Panaši maža rinkos dalis (mažesnė nei 0,1 %) buvo nustatyta per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą. Vertinant absoliučiaisiais skaičiais, importas iš KLR labai sumažėjo nuo beveik 86 918 tonų per pradinį tyrimą iki 99 tonų per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą ir 86 tonų per dabartinę priemonių galiojimo termino peržiūrą.

                     (27)

                     Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas KLR eksportuotojas ir (arba) gamintojas. Taigi, eksportuojantys gamintojai nepateikė klausimyno atsakymų, įskaitant eksporto kainų ir sąnaudų, vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, gamybos išteklių suvartojimo gamybos procese, gamybos pridėtinių išlaidų, pajėgumų, gamybos, investicijų ir pan. duomenis. Kartu Kinijos Vyriausybė ir eksportuojantys gamintojai nesikreipė dėl bylos medžiagoje esančių įrodymų, įskaitant Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (11) (toliau – ataskaita).

                     (28)

                     Todėl Komisija pranešė KLR valdžios institucijoms, kad dėl nebendradarbiavimo Komisija gali taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį su KLR susijusiems faktams nustatyti. Komisija jokių pastabų negavo.

                     (29)

                     Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį išvados dėl KLR vykdomo dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo grindžiamos turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija ir suinteresuotųjų šalių pastabose pateikta informacija kartu su kitais informacijos šaltiniais, kaip antai importo ir eksporto prekybos statistiniais duomenimis (Eurostatas ir GTA) ir EBPO (12) ataskaitomis, taip pat duomenimis, gautais iš nepriklausomų geležies ir plieno pramonės informacijos apie kainas, naujienų, duomenų, analizės tiekėjų ir konferencijų organizatorių, kaip antai „Global Financials“ (Dun & Bradstreet) (13)ir „Global Trade Alert“ (14).

               3.2.   Importo dempingo kaina tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

         3.2.1.   Normaliosios vertės nustatymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį procedūra

                     (30)

                     Kadangi inicijuojant tyrimą turėta pakankamai įrodymų, kad KLR yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija tyrimą dėl šios šalies inicijavo remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalimi.

                     (31)

                     Siekdama gauti informacijos, kurią manė esant reikalingą atliekant su įtariamais dideliais iškraipymais susijusį tyrimą, Komisija nusiuntė Kinijos Vyriausybei klausimyną. Be to, pranešimo apie inicijavimą 5.3.2 punkte Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis per 37 dienas nuo to pranešimo apie inicijavimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. Kinijos Vyriausybė nepateikė klausimyno atsakymų ir per nustatytą terminą nepateikė jokių pastabų dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo.

                     (32)

                     Pranešimo apie inicijavimą 5.3.2 punkte Komisija taip pat nurodė, kad, remiantis Komisijos turima informacija, KLR atžvilgiu galima tipiška trečioji šalis šiuo atveju yra Indija. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą tipiška šalis parenkama tam, kad normaliąją vertę būtų galima nustatyti remiantis neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais. Komisija taip pat nurodė, kad nagrinės kitas galbūt tinkamas tipiškas šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus.

                     (33)

                     2020 m. rugsėjo 18 d. pranešimu (toliau – pirmasis pranešimas) Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie susijusius šaltinius, kuriais ketina naudotis normaliajai vertei nustatyti. Tame pranešime Komisija pateikė sąrašą visų gamybos veiksnių, kaip antai žaliavos, darbas ir energija, kurie gali būti naudojami peržiūrimajam produktui gaminti. Be to, remdamasi kriterijais neiškraipytoms kainoms ar lyginamiesiems dydžiams pasirinkti, Komisija išskyrė galimas tipiškas šalis (t. y. Braziliją, Malaiziją ir Turkiją). Dėl pirmosios pastabos Komisija gavo pareiškėjo pastabų, kad, palyginti su KLR, Brazilija yra gerokai mažiau išsivysčiusi, todėl pagal šį kriterijų ji būtų mažiau panaši nei Turkija ir Malaizija. Be to, atitinkami neiškraipyti Brazilijos valdžios sektoriaus duomenys apie elektros energiją, gamtines dujas ir vandenį nėra lengvai prieinami. Be to, pareiškėjas pažymėjo, kad iš GTA paimti duomenys apie vielos strypus buvo susiję su kodu 7213 10, nors tinkamesnis buvo kodas 7213 91. Komisija patvirtino, kad SS kodas 7213 91 atitinka gamybos veiksnį „vielos strypai“, ir rėmėsi GTA SS kodo 7213 91 duomenimis. Remiantis šia nauja importo duomenų ištrauka, pirminė Komisijos pasirinkta potenciali tipiška šalis tebebuvo tinkama. Pareiškėjas toliau laikėsi prašyme išdėstytos pozicijos dėl to, kad tinkama tipiška šalis yra Indija, tačiau naujų argumentų nepateikė. Kitų šalių kaip tinkamų kandidačių nesiūlyta.

                     (34)

                     2020 m. gruodžio 21 d. antruoju pranešimu (toliau – antrasis pranešimas) Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie susijusius šaltinius, kuriuos ketina naudoti normaliajai vertei nustatyti, tipiška šalimi pasirinkus Turkiją. Ji taip pat informavo suinteresuotąsias šalis, kad pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas ir pelną ji nustatys remdamasi iš vieno tipiškos šalies gamintojo – „Celik Halat Vetel Sanayii A.S.“ – gauta informacija. Pastabų dėl antrojo pranešimo negauta.

               3.2.2.   Normalioji vertė

                     (35)

                     Neseniai atlikusi su KLR plieno sektoriumi susijusius tyrimus (15) Komisija nustatė, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Šiame tyrime Komisija padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais taip pat tikslinga taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

                     (36)

                     Atlikusi tuos tyrimus Komisija nustatė, kad dėl didelio valstybės kišimosi KLR iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (16). Kalbant tiksliau, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos Vyriausybė ne tik išlaiko didelę nuosavybės dalį plieno, kuris yra pagrindinė peržiūrimojo produkto gamybos žaliava, sektoriuje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmoje įtraukoje (17), ji taip pat gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje (18). Komisija taip pat nustatė, kad valstybė dalyvauja finansų rinkose ir kišasi į jas, taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, taip darydama papildomą rinkos iškreipiamąjį poveikį. Iš tiesų, apskritai KLR planavimo sistemoje ištekliai sutelkiami sektoriams, kuriuos Kinijos Vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne atsižvelgiant į rinkos jėgas (19). Be to, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai tinkamai neveikia pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtą įtrauką, dėl to atsiranda iškraipymų, visų pirma susijusių su nemokių bendrovių išlaikymu ir žemės naudojimo teisių skyrimu KLR (20). Komisija taip pat nustatė, kad plieno sektoriuje esama užmokesčio sąnaudų iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktoje įtraukoje (21), taip pat finansų rinkų iškraipymų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštoje įtraukoje, visų pirma susijusių su KLR įmonių galimybėmis gauti kapitalo (22).

                     (37)

                     Be ataskaitos pareiškėjas prašyme nurodė praktiką, kuri daro poveikį iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielos ir pluoštų bei plieno sektorių sąnaudoms ir kainoms (plieno vielos strypai yra pagrindinis iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams gaminti naudojamas gamybos išteklius):

                                 —

                                 keturi iš penkių didžiausių Kinijos plieno gamintojų yra valstybės įmonės, todėl šios bendrovės priklauso Kinijos Vyriausybei ir yra jos kontroliuojamos ir strategiškai prižiūrimos,

                                 —

                                 plieno rinkoje esama didelių iškraipymų, įskaitant rekomendacinius dokumentus, kaip antai 13-ąjį plieno pramonės penkmečio planą, Valstybės tarybos sprendimą Nr. 40 dėl pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinųjų nuostatų skelbimo ir įgyvendinimo (Sprendimas Nr. 40) ir Pramoninės struktūros koregavimų žinyną,

                                 —

                                 keletas nepriklausomų tyrimų patvirtina, kad plieno sektoriuje esama iškraipymų: TVF šalies ataskaita Nr. 17/248 „Kinijos Liaudies Respublika, pasirinkti klausimai“, du Europos prekybos rūmų Kinijoje leidiniai: „China Manufacturing 2025“ ir Europos verslo pozicijų Kinijoje dokumentas 2016/2017 m.,

                                 —

                                 žaliavų ir energijos sąnaudos KLR nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes jas veikia didelis valstybės kišimasis,

                                 —

                                 vielos strypų, kurie yra pagrindinė iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamybos žaliava, gamintojai naudojasi lengvatiniu skolinimusi, nes net gamintojai, turintys didelių ilgalaikių negrąžintų skolų, prireikus gali gauti centrinės arba vietos valdžios institucijų teikiamą finansinę paramą.

                     (38)

                     Kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos Vyriausybė nepateikė pastabų ar įrodymų, kuriais patvirtinami arba paneigiami byloje, įskaitant ataskaitą, surinkti įrodymai, taip pat papildomi skundo pateikėjo pateikti įrodymai dėl didelių iškraipymų buvimo ir (arba) dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo šiuo atveju tinkamumo.

                     (39)

                     Kaip ir per ankstesnius tyrimus dėl KLR plieno sektoriaus, Komisija nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į tai, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, tikslinga naudoti KLR vidaus rinkos kainas ir sąnaudas. Komisija tai padarė remdamasi byloje turimais įrodymais, įskaitant ataskaitoje pateiktus įrodymus, kurie yra pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais. Atliekant šią analizę buvo nagrinėjamas didelis valstybės kišimasis į KLR ekonomiką apskritai ir konkreti rinkos padėtis susijusiame sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą. Be to, Komisija šiuos įrodymus papildė pati atlikusi tyrimą dėl įvairių kriterijų, tinkamų didelių iškraipymų buvimui KLR patvirtinti, kaip jau buvo nustatyta ir per ankstesnius tyrimus.

                     (40)

                     Kinijos Vyriausybė išlaiko didelę nuosavybės dalį būtent plieno, kuris yra pagrindinė iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamybos žaliava, sektoriuje. Daugelis didžiausių gamintojų priklauso valstybei. Kai kurie iš jų konkrečiai nurodyti 2016–2020 m. plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plane. Pavyzdžiui, Kinijos valstybės įmonė „Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd.“ (toliau – TISCO) savo svetainėje nurodo esanti „geležies ir plieno pramonės milžinė“, kuri „išsivystė į išskirtinį didelio masto geležies ir plieno kompleksą, apimantį geležies kasybos, geležies ir plieno gamybos, perdirbimo, pristatymo ir prekybos veiklą“ (23). „Baosteel“ yra kita svarbi Kinijos valstybės įmonė, kuri užsiima plieno gamyba ir priklauso neseniai konsoliduotai įmonei „China Baowu Steel Group Co. Ltd.“ (buvusios „Baosteel Group“ ir „Wuhan Iron & Steel“) (24). Apskaičiuota, kad nominalus valstybės įmonių ir privačių bendrovių skaičius beveik nesiskiria, tačiau iš penkių Kinijos plieno gamintojų, kurie priklauso pagrindinių pasaulio plieno gamintojų dešimtukui, keturi yra valstybės įmonės (25). Kartu, nors dešimt pagrindinių gamintojų 2016 m. pagamino tik apie 36 % visos pramonės produkcijos, Kinijos Vyriausybė tais pačiais metais iškėlė tikslą iki 2025 m. konsoliduoti 60–70 % plieno gamybos maždaug dešimtyje didelės apimties įmonių (26). Šį ketinimą Kinijos Vyriausybė pakartojo 2019 m. balandžio mėn., kai paskelbė plieno pramonės konsolidavimo gaires (27). Dėl tokio konsolidavimo pelningos privačios bendrovės gali būti priverstinai sujungiamos su valstybės įmonėmis, kurių veiklos rodikliai yra prasti (28). Kadangi Kinijos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų eksportuotojai nebendradarbiavo, nebuvo galima nustatyti tikslaus šio produkto privačių ir valstybės gamintojų santykio.

                     (41)

                     Kalbant apie Kinijos Vyriausybės galimybę kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje, kadangi iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamintojai nebendradarbiavo, buvo neįmanoma nustatyti asmeninių ryšių tarp peržiūrimojo produkto gamintojų ir KKP. Tačiau kai kurie pagrindinės iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamybos žaliavos, t. y. vielos strypų, gamintojai turi glaudžių ryšių su KKP, pavyzdžiui, kai kurie vyresniosios vadovybės arba direktorių valdybos nariai yra KKP nariai. Pavyzdžiui, „HBIS Group“, „Jiangsu Shagang“, „Anshan Iron and Steel Group“, „Baoshan (Baosteel)“ ir „Shougang“.

                     (42)

                     Tiek valstybės, tiek privačioms vielos strypų, pagrindinės iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamybos žaliavos, sektoriaus įmonėms taikoma politikos priežiūra ir gairės. Iš toliau pateiktų pavyzdžių matyti, kad Kinijos Vyriausybė vis daugiau kišasi į vielos strypų sektorių. Daug vielinis strypų gamintojų savo svetainėse aiškiai pabrėžia partijos stiprinimo veiklą, turi partijos narių bendrovės valdymo struktūrose ir pabrėžia bendradarbiavimą su KKP. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kurie vielos strypų gamintojai, įskaitant „HBIS Group (Hesteel)“, „Jiangsu Shagang“, „Anshan Iron and Steel Group“, „Baoshan (Baosteel)“ ir „Shougang“, vykdė partijos stiprinimo veiklą.

                     (43)

                     Be to, iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų sektoriuje vykdoma viešoji politika, kuria diskriminuojama vidaus gamintojų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečioje įtraukoje.

                     (44)

                     Nors iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų pramonė yra specializuota ir atliekant tyrimą nepavyko nustatyti jokių konkrečių politikos dokumentų, kuriais būtų vadovaujamasi plėtojant būtent šią pramonę kaip tokią, iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų pramonė naudojasi Vyriausybės gairėmis ir valstybės kišimusi į pagrindinės iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamybos žaliavos, t. y. plieno, rinką.

                     (45)

                     Kinijos Vyriausybė plieno pramonę laiko esmine pramonės šaka (29). Tai patvirtinta daugelyje nacionaliniu, regioniniu ir savivaldybių lygmeniu parengtų plienui skirtų planų, direktyvų ir kitų dokumentų, pvz., 2016–2020 m. plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plane, galiojusiame tiriamuoju laikotarpiu. Plane buvo nurodyta, kad plieno pramonė yra „svarbus, pagrindinis Kinijos ekonomikos sektorius, nacionalinis kertinis akmuo“ (30). Šiame plane nustatytos pagrindinės užduotys ir tikslai apima visus pramonės plėtros aspektus (31). 13-ajame ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio plane (32) numatyta remti įmones, gaminančias aukščiausios klasės plieno produktus (33). Pagal jį taip pat siekiama užtikrinti produkto kokybę, patvarumą ir patikimumą remiant bendroves, kurios naudoja technologijas, susijusias su švaria plieno gamyba, tiksliuoju valcavimu ir kokybės gerinimu (34). Pramonės restruktūrizavimo žinyne (2011 m. leidimas) (2013 m. pakeitimai) (35) (toliau – žinynas) plieno pramonė įvardijama kaip skatinamoji pramonė.

                     (46)

                     Kaip matyti iš pirmiau pateiktų pavyzdžių, susijusių su plienu, kuris yra svarbi iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamybos žaliava, Kinijos Vyriausybė toliau vadovauja iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų sektoriaus plėtrai taikydama įvairias politikos priemones ir direktyvas ir kontroliuoja beveik visus šio sektoriaus plėtros ir veikimo aspektus. Taigi, iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų pramonė naudojasi Vyriausybės gairėmis ir valstybės kišimusi į pagrindinės iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamybos žaliavos, t. y. plieno, rinką.

                     (47)

                     Taigi, Kinijos Vyriausybė taiko priemones, kuriomis veiklos vykdytojai skatinami laikytis viešosios politikos tikslų remti skatinamuosius pramonės sektorius, įskaitant iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams gaminti naudojamų plieno, geležies ir geležies lydinių kaip pagrindinės žaliavos gamybą. Tokios priemonės trukdo rinkos jėgoms laisvai veikti.

                     (48)

                     Atlikus šį tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad diskriminacinis bankroto ir nuosavybės įstatymų taikymas arba netinkamas jų vykdymo užtikrinimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtą įtrauką iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų sektoriuje, kaip nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje, neturėtų poveikio peržiūrimojo produkto gamintojams.

                     (49)

                     Be to, iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų sektoriui taip pat daro poveikį darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktą įtrauką, kaip taip pat nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje. Minėti iškraipymai poveikį šiam sektoriui daro ir tiesiogiai (kai gaminamas peržiūrimasis produktas arba jam gaminti skirti pagrindiniai gamybos ištekliai), ir netiesiogiai (kai sudaromos galimybės gauti bendrovių, kurioms taikoma ta pati KLR darbo sistema, kapitalo arba gamybos išteklių) (36).

                     (50)

                     Be to, šiame tyrime nepateikta jokių įrodymų, kad valstybės kišimasis į finansų sistemą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštą įtrauką nedaro poveikio iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų sektoriui, kaip taip pat nurodyta 36 konstatuojamojoje dalyje. Todėl dėl didelio valstybės kišimosi į finansų sistemą rinkos sąlygoms daromas didelis poveikis visais lygmenimis.

                     (51)

                     Galiausiai, Komisija primena, kad iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams pagaminti reikalingi įvairūs gamybos ištekliai. Kai iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamintojai perka šiuos gamybos išteklius ir (arba) dėl jų sudaro sutartis, jų mokamos kainos (kurios į sąskaitas įtraukiamos kaip jų sąnaudos) yra aiškiai susijusios su tais pačiais pirmiau minėtais sisteminiais iškraipymais. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais. Jie gali skolintis pinigų, kurie yra susiję su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą. Be to, jiems taikoma planavimo sistema, kuri taikoma visuose valdžios ir sektorių lygmenyse.

                     (52)

                     Todėl negalima naudoti ne tik iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų pardavimo vidaus rinkoje kainų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, bet ir visų gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbą ir pan.) sąnaudų, kurios yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi, kaip aprašyta ataskaitos A ir B dalyse. Iš tiesų, valstybės kišimasis, aprašytas kalbant apie kapitalo, žemės, darbo, energijos ir žaliavų paskirstymą, stebimas visoje KLR. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad gamybos išteklius, kuris buvo pagamintas KLR derinant įvairius gamybos veiksnius, yra susijęs su dideliais iškraipymais. Tas pat pasakytina apie visus gamybos išteklius.

                     (53)

                     Per šį tyrimą nei Kinijos Vyriausybė, nei eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių priešingų įrodymų ar argumentų.

                     (54)

                     Apibendrinant, turimi įrodymai parodė, kad peržiūrimojo produkto kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes, kaip matyti iš faktinio arba galimo vieno arba daugiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte nurodytų atitinkamų elementų poveikio, jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta tame punkte. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į tai, kad Kinijos Vyriausybė visiškai nebendradarbiavo, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti. Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju remdamasi atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, kaip aptarta kitame skirsnyje.

               a)   Tipiška šalis
         1.   Bendrosios pastabos

                     (55)

                     Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį tipiška šalis buvo pasirinkta remiantis šiais kriterijais:

                                 —

                                 ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze, naudojo šalis, kurių vienam gyventojui tenkančios bendrosios nacionalinės pajamos panašios į KLR (37),

                                 —

                                 peržiūrimojo produkto gamyba toje šalyje (38),

                                 —

                                 susijusių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje,

                                 —

                                 jei yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė buvo teikiama šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

                     (56)

                     Kaip paaiškinta 33 ir 34 konstatuojamosiose dalyse, Komisija 2020 m. rugsėjo 18 d. ir gruodžio 21 d. paskelbė du pranešimus byloje dėl normaliosios vertės nustatymo šaltinių ir dėl gamybos veiksnių (toliau – pirmasis pranešimas ir antrasis pranešimas). Antrajame pranešime Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie savo išvadą, kad šiuo tyrimo etapu tinkama tipiška šalimi laikoma Turkija.

               2.   Ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR

                     (57)

                     Pirmajame pranešime Komisija nurodė Braziliją, Malaiziją ir Turkiją kaip šalis, kurių ekonominio išsivystymo lygis, remiantis Pasaulio banko duomenimis, yra panašus į KLR, t. y. pagal bendrąsias nacionalines pajamas Pasaulio bankas jas priskiria prie didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių.

                     (58)

                     Pastabų dėl ekonominės plėtros lygio po šio pranešimo negauta.

               3.   Peržiūrimojo produkto gamyba tipiškoje šalyje

                     (59)

                     Pirmajame pranešime Komisija nurodė, kad nustatyta, jog peržiūrimasis produktas yra gaminamas Brazilijoje, Malaizijoje ir Turkijoje. Tačiau Malaizija nebuvo įtraukta kaip galima tipiška šalis, nes joje nustatytas tik vienas peržiūrimojo produkto gamintojas, o paskutiniai turimi 2018 m. šio gamintojo finansiniai duomenys rodė tik minimalų pelną, kuris buvo arti nuostolingumo ribos.

               4.   Susijusių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje

                     (60)

                     Komisija toliau tikrino, ar aptariamose ir pirmiau nurodytose šalyse yra prieinamų viešųjų duomenų ir visų pirma viešųjų finansinių duomenų, susijusių su peržiūrimojo produkto gamintojais.

                     (61)

                     Komisija ieškojo iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamintojų, kurių finansiniai duomenys būtų viešai prieinami ir juos būtų galima panaudoti siekiant nustatyti neiškraipytas ir pagrįstas PBA išlaidų ir pelno sumas. Atlikdama paiešką Komisija apsiribojo bendrovėmis, kurios turi viešai paskelbtas PTL pelno ir nuostolių ataskaitas ir kurios tuo laikotarpiu veikė pelningai. Todėl antrajame pranešime nurodyta tik viena Brazilijos bendrovė ir viena Turkijos bendrovė.

                     (62)

                     Remdamasi tuo, kad viešai prieinami Brazilijos ir Turkijos finansiniai duomenys yra kokybiški ir išsamūs, taip pat atsižvelgdama į tai, kad ir yra prieinami gamybos veiksnių lyginamieji dydžiai, Komisija nusprendė, kad tinkama tipiška šalis yra Turkija. Turkijos bendrovė „Celik Halat Vetel Sanayii AS“ paskelbė audituotas ataskaitas, kuriose nurodytos gamybos pridėtinės išlaidos. Be to, iš sąskaitų taip pat matyti, kad didelė šios bendrovės apyvartos dalis susijusi su peržiūrimojo produkto pardavimu. Brazilijos bendrovės duomenys nėra tokio išsamumo lygio.

                     (63)

                     Komisija atidžiai išnagrinėjo visus byloje esančius svarbius duomenis apie Turkijos gamybos veiksnius ir pažymėjo:

                                 —

                                 Komisija išanalizavo vielos strypų, nurodytų pirmajame pranešime, atnaujintame antruoju pranešimu, importo statistinius duomenis ir padarė išvadą, kad per PTL importuota pakankamai vielos strypų, būtinų peržiūrimajam produktui gaminti,

                                 —

                                 PTL energetikos srities statistinius duomenis (elektros energijos ir gamtinių dujų kainas) buvo galima lengvai gauti iš Turkijos statistikos institucijos (39),

                                 —

                                 darbo sąnaudų statistiniai duomenys paimti Turkijos statistikos institucijos svetainėje (40).

                     (64)

                     Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą į apskaičiuotą normaliąją vertę įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta PBA išlaidų ir pelno suma. Kaip minėta 34 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad atrinkta Turkijos bendrovė („Celik Halat Vetel Sanayii AS“) turėjo viešai prieinamas finansines ataskaitas, kurias buvo galima naudoti kaip pakaitinį rodiklį neiškraipytai ir pagrįstai PBA išlaidų ir pelno sumai nustatyti.

               5.   Socialinės ir aplinkos apsaugos lygis

                     (65)

                     Remiantis šiais elementais nustačius, kad tinkama tipiška šalis yra Turkija, nereikėjo atlikti socialinės ir aplinkos apsaugos lygio vertinimo, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmos įtraukos paskutiniame sakinyje.

               6.   Išvada dėl tipiškos šalies

                     (66)

                     Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, Turkija atitiko visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus, kad būtų laikomas tinkama tipiška šalimi. Visų pirma Turkijoje gaminama pakankamai peržiūrimojo produkto ir turimi išsamūs visų gamybos veiksnių, PBA išlaidų ir pelno duomenys.

               b)   Neiškraipytoms sąnaudoms nustatyti naudoti šaltiniai

                     (67)

                     Antrajame pranešime Komisija nurodė, kad normaliajai vertei pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuoti ji naudosis GTA, kad nustatytų neiškraipytas vielos strypų sąnaudas tipiškoje šalyje.

                     (68)

                     Komisija taip pat nurodė, kad neiškraipytoms darbo sąnaudoms tipiškoje šalyje nustatyti bus naudojami TDO statistiniai duomenys; o neiškraipytoms energijos sąnaudoms nustatyti bus naudojami 63 konstatuojamojoje dalyje nurodyti nacionaliniai statistiniai duomenys. Tačiau galiausiai Komisija skaičiavimams naudojo Turkijos nacionalinius darbo sąnaudų statistinius duomenis, nes paaiškėjo, kad jie išsamesni.

                     (69)

                     Komisija į skaičiavimą įtraukė gamybos pridėtinių išlaidų vertę, kad aprėptų išlaidas, kurios nėra įtrauktos į pirmiau nurodytus gamybos veiksnius. Šiai sumai nustatyti ji panaudojo 15 konstatuojamojoje dalyje nurodytų Sąjungos bendradarbiaujančių gamintojų finansinius duomenis. Metodika tinkamai paaiškinta 3.2.2 skirsnio e punkte.

                     (70)

                     Galiausiai, kaip nurodyta antrajame pranešime, siekdama nustatyti PBA išlaidas ir pelną, Komisija naudojo 64 konstatuojamojoje dalyje nurodytos atrinktos Turkijos bendrovės finansinius duomenis.

               c)   Neiškraipytos sąnaudos ir lyginamieji dydžiai

                     (71)

                     Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai per peržiūros tyrimą nebendradarbiavo, iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams gaminti naudojamiems gamybos veiksniams nustatyti Komisija turėjo remtis Sąjungos pramone. Remiantis iš Kinijos bendrovių per pradinį tyrimą surinktais duomenimis ir Kinijos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamintojų svetainėse pateikta informacija, jų gamybos procesas ir naudotos medžiagos atrodo panašūs į tuos, kuriuos nurodė Sąjungos pramonė.

                     (72)

                     Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, Komisija lyginamąjį dydį grindė išsamiausiais vielos strypų gamybos veiksnio tarifiniais kodais pagal GTA pateiktus Turkijos tarifinius kodus.

                     (73)

                     Atsižvelgiant į visą Sąjungos pramonės pateiktą informaciją ir į tai, kad eksportuojantys gamintojai nepateikė pastabų dėl abiejų pranešimų dėl normaliosios vertės nustatymo šaltinių, susijusių su gamybos veiksniais, buvo nustatyti šie gamybos veiksniai ir tarifiniai kodai, jei taikytina:

                        1 lentelė

                        Iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamybos veiksniai

                                    Gamybos veiksniai

                                    Turkijos tarifinis kodas

                                    Duomenų šaltinis

                                    Neiškraipyta vieneto vertė

                                    Žaliavos

                                 Vielos strypai

                                 7213.91.410013, 7213.91.490013, 7213.91.701013, 7213.917090, 7213.9190

                                 GTA

                                 519,585 EUR už toną

                                    Darbas

                                 Darbo užmokestis gamybos sektoriuje, NACE C.25

                                 [nėra duomenų]

                                 TÜİK - Veri Portalı (tuik.gov.tr)

                                 5,713 EUR už valandą

                                    Energija

                                 2 000 –20 000  MWh per metus elektros energijos vartotojų grupė)

                                 [nėra duomenų]

                                 Turkijos statistikos institucija

                                 0,073 EUR/kWh

               1.   Žaliavos

                     (74)

                     Siekdama nustatyti neiškraipytas iki gamintojo gamyklos vartų pristatomų medžiagų kainas, kaip numatyta 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje, ir atsižvelgdama į tai, kad KLR nebuvo bendradarbiaujančių gamintojų, Komisija naudojo kiekvienos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams gaminti naudojamos medžiagos importo į tipišką šalį kainas.

                     (75)

                     Žaliavų kainas Komisija nustatė pagal importo kainas tipiškoje šalyje. Importo kaina tipiškoje šalyje buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė vieneto importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, kaina. Komisija nusprendė neįtraukti importo iš KLR į tipišką šalį, nes 54 konstatuojamojoje dalyje ji padarė išvadą, kad šiuo atveju netinkama naudoti KLR vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, nes esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Kadangi nėra įrodymų, kad tie patys iškraipymai neturi tokio paties poveikio eksportui skirtiems produktams, Komisija manė, kad tie patys iškraipymai turėjo įtakos eksporto kainoms.

                     (76)

                     Taip pat neįtraukti importo į tipišką šalį iš PPO nepriklausančių narių, išvardytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/755 (41) 1 priede, duomenys. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad tų šalių vidaus rinkos kainos negali būti naudojamos normaliajai vertei nustatyti. Šis neįtraukimas neturėjo didelio poveikio, nes likęs importas vis dar sudarė daugiau kaip 95 % visos importo į tipišką šalį apimties.

                     (77)

                     Siekdama nustatyti neiškraipytą iki eksportuojančio gamintojo gamyklos vartų pristatomų žaliavų kainą, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje, Komisija taikė atitinkamo dydžio tipiškos šalies importo muitą, priklausomai nuo importuojamų medžiagų kilmės šalies.

               2.   Darbas

                     (78)

                     Darbo sąnaudų lyginamajam dydžiui nustatyti Komisija naudojo viešai prieinamus Turkijos nacionalinius statistinius duomenis, į kuriuos įtraukti darbdavių mokesčiai ir rinkliavos.

               3.   Elektros energija

                     (79)

                     Elektros energijos lyginamiesiems dydžiams nustatyti Komisija naudojo pramonės elektros energijos kainas pagal suvartojimo intervalus, paskelbtus Turkijos nacionalinės statistikos institucijos interneto svetainėje.

               d)   Gamybos pridėtinės išlaidos, PBA išlaidos ir pelnas

                     (80)

                     Be 73 konstatuojamojoje dalyje apibendrintų gamybos veiksnių buvo apskaičiuotos ir gamybos pridėtinės išlaidos., t. y. kitos tiesioginės gamybos sąnaudos ir vartojimo produktų išlaidos, nusidėvėjimas ir kitos gamybos pridėtinės išlaidos. Atsižvelgiant į tai, kad Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, šios gamybos pridėtinės išlaidos buvo skaičiuojamos remiantis gamybos pridėtinių išlaidų santykiu, padalytu iš Sąjungos pramonės nurodytų tiesioginių gamybos sąnaudų, 7,87 %. Ši procentinė dalis buvo pritaikyta neiškraipytoms produkto gamybos sąnaudoms.

                     (81)

                     Dėl PBA išlaidų ir pelno Komisija naudojo Turkijos gamintojo „Celik Halat Vetel Sanayii AS“ finansinius duomenis, paskelbtus „Global Financials“ (Dun & Bradstreet). Viešai paskelbtos audito patikrintos šios bendrovės ataskaitos suinteresuotosioms šalims buvo pateiktos kaip antrojo pranešimo priedas.

               e)   Normaliosios vertės skaičiavimas

                     (82)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą.

                     (83)

                     Pirma, Komisija nustatė neiškraipytas produkto gamybos sąnaudas. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija rėmėsi Sąjungos pramonės pateikta informacija apie kiekvieno gamybos veiksnio (žaliavų, darbo ir energijos) suvartojimą gaminant peržiūrimąjį produktą. Ši suvartojimo apimtis buvo padauginta iš nustatytų neiškraipytų vieneto sąnaudų Turkijoje, kaip aprašyta d skirsnyje.

                     (84)

                     Antra, Komisija prie neiškraipytų produkto gamybos sąnaudų pridėjo nustatytą gamybos pridėtinių išlaidų procentinį dydį, kaip aprašyta 80 konstatuojamojoje dalyje, kad gautų neiškraipytas bendras gamybos sąnaudas.

                     (85)

                     Galiausiai prie gamybos sąnaudų, nustatytų kaip aprašyta 84 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pridėjo PBA išlaidas ir pelną tipiškoje šalyje, nustatytas kaip paaiškinta 81 konstatuojamojoje dalyje. Tiesioginių sąnaudų procentine dalimi išreikštos ir prie neiškraipytų gamybos sąnaudų pridėtos PBA išlaidos ir pelnas sudarė atitinkamai 11,62 % ir 9,39 %.

                     (86)

                     Tuo remdamasi Komisija normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiavo remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Kadangi nė vienas eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, normalioji vertė nustatyta visos šalies mastu.

               f)   Eksporto kaina

                     (87)

                     Kadangi aptariamo importo apimtis buvo labai nedidelė, t. y. 86 tonos per PTL ir sudarė tik 0,34 % viso Sąjungos importo ir 0,02 % Sąjungos rinkos dalies, o eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto į Sąjungą kainos laikytos netipiškomis. Todėl Komisija negalėjo padaryti jokios reikšmingos išvados dėl dempingo tęsimosi per PTL.

               3.3.   Dempingo pasikartojimo tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių

                     (88)

                     Komisija toliau nagrinėjo dempingo pasikartojimo tikimybę, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Buvo analizuojami šie papildomi elementai: Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Kinijai apskaičiuotos normaliosios vertės santykis, KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, galimybė patekti į kitas rinkas ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

               a)   Eksportas į trečiąsias šalis

                     (89)

                     Remdamasi GTA importo statistiniais duomenimis Komisija nustatė du didžiausius iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų importuotojus iš KLR peržiūros tiriamuoju laikotarpiu: Filipinai ir Pietų Korėja. Į šias dvi rinkas eksportuotas kiekis sudaro 39 % ES suvartojimo. Kadangi Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju normaliajai vertei nustatyti netikslinga naudoti Kinijos vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, Kinijai apskaičiuota normalioji vertė, kaip nustatyta 3.2.2 skirsnyje, buvo naudojama kaip pakaitinis rodiklis palyginimui su Kinijos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų eksporto į šias pagrindines rinkas kainomis. Šis palyginimas parodė, kad iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielos ir pluoštai buvo eksportuojami į trečiąsias šalis kainomis, vidutiniškai 35 % mažesnėmis už apskaičiuotą Kinijos normaliąją vertę (756 EUR už toną).

               b)   KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

                     (90)

                     Kadangi Kinijos Vyriausybė ir Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais, visų pirma pareiškėjo pateikta informacija.

                     (91)

                     Kaip tvirtina pareiškėjas, KLR gamybos pajėgumai gerokai viršija esamą gamybos apimtį ir vidaus paklausą Kinijos rinkoje. 92 ir 93 konstatuojamosiose dalyse pateikti skaičiai susiję su visa iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų gamyba.

                     (92)

                     Remiantis prašyme pateiktais duomenimis, KLR per PTL pagaminta 3,6 mln. tonų iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų. Kinijos paklausos augimas pastaraisiais metais gerokai sulėtėjo – vidutinis augimas buvo apie 2 %, esant dideliems svyravimams, o 2015 ir 2018 m. augimas buvo neigiamas. Vidutinis augimas yra mažesnis už gamybos padidėjimą per tą patį laikotarpį. Per PTL Kinijos paklausa sudarė [3,3–3,4 mln. tonų].

                     (93)

                     Pareiškėjo teigimu, nepanaudoti peržiūrimojo produkto gamybos pajėgumai KLR sudaro apie 2 mln. tonų. Nepanaudotus gamybos pajėgumus pareiškėjas apskaičiavo remdamasis gamybos raida ir pajėgumais, apskaičiuotais remiantis to paties tyrimo paskutine priemonių galiojimo termino peržiūra (42). Pareiškėjas taip pat paaiškino, kad, remiantis konfidencialiame tyrime pateiktu Kinijos gamybos indeksu, Kinijos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai padidino savo gamybos pajėgumus ir toliau juos didina.

                     (94)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos galėtų panaudoti į Sąjungą eksportuojamoms iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams gaminti, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               c)   Galimybė patekti į kitas rinkas

                     (95)

                     KLR kilmės iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų eksportui taikomos įvairios prekybos apsaugos priemonės ir kiti importo apribojimai. Remiantis „Global Trade Alert“, pvz., antidempingo priemonės yra taikomos Brazilijoje, Kanadoje, Taivane, Kolumbijoje, Meksikoje, Pietų Afrikoje, Turkijoje, Ukrainoje, Jungtinėje Karalystėje ir JAV, antisubsidinės priemonės yra taikomos Taivane ir JAV, o apsaugos priemonės – Čilėje ir Jungtinėje Karalystėje. Šios priemonės ne tik riboja Kinijos gamintojų galimybes patekti į pirmiau išvardytas rinkas, bet ir patvirtina, kad Kinijos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamintojai tebevykdo nesąžiningos prekybos praktiką.

                     (96)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų panaikintos šiuo metu galiojančios priemonės, tikėtina, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai eksportą dempingo kaina nukreiptų į Sąjungą.

               d)   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (97)

                     Remiantis GTA duomenimis, Kinijos eksportuojantys gamintojai į savo pagrindines trečiąsias rinkas – Pietų Korėją ir Filipinus – eksportavo 20 % mažesnėmis kainomis, palyginti su Sąjungos gamintojų vidutinėmis pardavimo kainomis Sąjungos rinkoje (žr. 116 konstatuojamąją dalį). Atsižvelgiant į šį kainų lygių skirtumą, nurodytą 158 konstatuojamojoje dalyje, taip pat į tai, kad galimybės patekti į įvairias kitas rinkas yra ribotos dėl prekybos apsaugos priemonių, kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje, eksportas į Sąjungą tebėra labai patrauklus Kinijos eksportuotojams.

                     (98)

                     Sąjungos rinka Kinijos gamintojams patraukli ir dėl dydžio – joje iš viso suvartojama 538 344 tonos.

               e)   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

                     (99)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nepaisant to, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas, tikėtina, kad iš Kinijos į Sąjungą dempingo kaina vykdomas importas pasikartotų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               3.4.   Bendroji išvada dėl dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės

                     (100)

                     Nors atlikus tyrimą nepadaryta išvada, kad per PTL į Sąjungos rinką iš Kinijos ir toliau buvo importuojama dempingo kainomis, tai neleidžia daryti išvados, kad, jeigu būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamintojų nesąžininga kainodara nepasikartotų.

                     (101)

                     Atsižvelgiant į didelę eksporto į Filipinus ir Pietų Korėją apimtį (211 000 tonų, palyginti su vos 86 tonomis, eksportuojamomis į Sąjungą), šio eksporto į trečiąsias šalis kainos laikomos daug tipiškesnėmis galimam dempingui nustatyti. Tebetaikomą nesąžiningą kainodarą taip pat patvirtina kelios galiojančios prekybos apsaugos priemonės, taikomos Kinijos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų eksportui į kitas šalis.

                     (102)

                     Be to, Komisija nustatė kitų požymių, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, dempingas veikiausiai pasikartotų.

                     (103)

                     KLR nepanaudoti pajėgumai yra labai dideli ir daugiau nei tris kartus viršija bendrą Sąjungos suvartojimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                     (104)

                     Galiausiai, Sąjungos rinkos patrauklumas dėl dydžio ir kainų ir tai, kad kitos rinkos išlieka uždarytos dėl taikomų prekybos apsaugos priemonių, rodė, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, tikėtina, jog Kinijos eksportas būtų (vėl) nukreiptas į Sąjungą.

                     (105)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra dempingo pasikartojimo tikimybė, jei priemonės nebūtų pratęstos.

               4.   ŽALOS TĘSIMOSI AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

         4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

                     (106)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje panašų produktą gamino aštuoniolika gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               4.2.   Sąjungos suvartojimas

                     (107)

                     Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtį sudėjusi su importo iš Kinijos ir kitų trečiųjų šalių apimtimi, remdamasi Eurostato duomenimis TARIC (Europos Sąjungos integruotasis muitų tarifas) kodų lygmeniu.

                     (108)

                     Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida:

                        2 lentelė

                        Sąjungos suvartojimas

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 PTL

                                 Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                                 532 996

                                 560 601

                                 568 200

                                 538 344

                                    Indeksas (2016 m. = 100 %)

                                    100

                                    105

                                    107

                                    101

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys ir pramonės duomenys, Eurostatas (TARIC).

                     (109)

                     Iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų paklausą visų pirma lemia veikla statybos sektoriuje (kur peržiūrimojo produkto sunaudojama daugiausia). Todėl peržiūrimojo produkto paklausos raida atspindi bendrą tendenciją visame statybos sektoriuje.

                     (110)

                     Po tam tikro Europos statybų sektoriaus atsigavimo Sąjungos suvartojimas 2018 m. padidėjo maždaug 7 %, palyginti su 2016 m. (43) Po šio suvartojimo padidėjimo per PTL suvartojimas sumažėjo 6 procentiniais punktais (44) (taip pat dėl sumažėjusios paklausos, susijusios su vėjo jėgainių statyba Vokietijoje (45), kurioje suvartojama didelė dalis visų Sąjungoje suvartojamų iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų), dėl to nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas šiek tiek padidėjo (1 %).

                     (111)

                     Pažymima, kad statybos veikla Sąjungoje 2020 m., palyginti su PTL, sumažėjo dar 7,8 %, o sektoriaus atsigavimas iki PTL lygio numatomas tik 2022 m. (numatomas 4,1 % augimas 2021 m. ir 3,4 % 2022 m.) (46).

               4.3.   Importas iš Kinijos

         4.3.1.   Importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis

            3 lentelė

            Importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis

                     2016 m.

                     2017 m.

                     2018 m.

                     Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                     Importo apimtis (tonomis)

                     111

                     109

                     78

                     86

                     Indeksuota importo apimtis (2016 m. = 100)

                     100

                     99

                     71

                     78

                     Rinkos dalis

                     0,02 %

                     0,02 %

                     0,01 %

                     0,02 %

                        Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu).

                     (112)

                     Nustačius priemones ir vėliau jas atnaujinus iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų importas iš Kinijos iš esmės sustojo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis buvo nedidelė ir svyravo nuo 78 iki 111 tonų, o tai sudaro 0,01–0,02 % Sąjungos rinkos dalies. Palyginimui, pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu (2007 m.) Kinijos importas pasiekė 86 918 tonų (8 % Sąjungos rinkos), o 2010 m. jau sumažėjo iki 1 % Sąjungos rinkos.

               4.3.2.   Importo iš Kinijos kainos

                     (113)

                     Siekiant padaryti reikšmingas išvadas negalima remtis labai nedidelės apimties Kinijos peržiūrimojo produkto pardavimu Sąjungoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                     (114)

                     Todėl tikėtina eksporto kaina buvo nustatyta remiantis iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų eksportu iš Kinijos į tam tikras trečiąsias šalis (žr. 97 konstatuojamąją dalį).

                     (115)

                     Konkrečiau, palygintos Sąjungos pramonės pagaminto ir parduoto panašaus produkto kainos ir tam tikroms trečiosioms šalims (Pietų Korėjai ir Filipinams) parduotų Kinijoje pagamintų iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų kainos, pakoreguotos pagal CIF Sąjungos pasienyje lygį.

                     (116)

                     Palyginus kainas nustatytas didelis tikėtinas 20,3 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas.

               4.4.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

                     (117)

                     Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis, rinkos dalis ir kainų raida.

                        4 lentelė

                        Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

                                 Šalis

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Iš viso iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją

                                 Importas (tonomis)

                                 30 460

                                 25 937

                                 31 064

                                 25 500

                                 Indeksas

                                 100

                                 85

                                 102

                                 84

                                 Rinkos dalis

                                 5,7 %

                                 4,6 %

                                 5,5 %

                                 4,7 %

                                 Kaina (EUR/t)

                                 649

                                 770

                                 872

                                 836

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 119

                                 134

                                 129

                                 Tailandas

                                 Importas (tonomis)

                                 3 965

                                 5 174

                                 9 972

                                 11 337

                                 Rinkos dalis

                                 0,7 %

                                 0,9 %

                                 1,8 %

                                 2,1 %

                                 Kaina (EUR/t)

                                 607

                                 700

                                 859

                                 759

                                 Rusija

                                 Importas (tonomis)

                                 11 292

                                 13 875

                                 8 861

                                 4 875

                                 Rinkos dalis

                                 2,1 %

                                 2,5 %

                                 1,6 %

                                 0,9 %

                                 Kaina (EUR/t)

                                 589

                                 717

                                 814

                                 746

                                 Pietų Korėja

                                 Importas (tonomis)

                                 12 600

                                 2 457

                                 3 942

                                 3 968

                                 Rinkos dalis

                                 2,4 %

                                 0,4 %

                                 0,7 %

                                 0,7 %

                                 Kaina (EUR/t)

                                 608

                                 835

                                 896

                                 905

                                 Kitos trečiosios šalys (išskyrus Kiniją, Tailandą, Pietų Korėją ir Rusiją)

                                 Importas (tonomis)

                                 2 602

                                 4 431

                                 8 290

                                 5 320

                                 Rinkos dalis

                                 0,5 %

                                 0,8 %

                                 1,5 %

                                 1,0 %

                                 Kaina (EUR/t)

                                 1 171

                                 985

                                 939

                                 1 030

                                    Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu).

                     (118)

                     Remiantis Eurostato TARIC lygmens duomenimis, importas iš kitų trečiųjų šalių per PTL iš viso sudarė 25 500 tonų. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importui iš trečiųjų šalių (išskyrus KLR) teko palyginti stabili 4,6–5,7 % rinkos dalis. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš Tailando ir Rusijos sudarė daugiau nei 50 % viso importo. Kitos eksportuojančios šalys, kurių importo į Sąjungą apimtis nebuvo nereikšminga, yra Ukraina, Turkija ir Pietų Korėja.

                     (119)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo vidutiniškai 5,2 % didesnė už atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinę kainą (žr. 8 lentelę) ir tuo veikiausiai galima paaiškinti importo rinkos dalies stabilumą.

               4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         4.5.1.   Bendrosios pastabos

                     (120)

                     Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (121)

                     Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi Sąjungos pramonės asociacijos (ESIS) ir pateiktais duomenimis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                     (122)

                     Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

                     (123)

                     Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

               4.5.2.   Makroekonominiai rodikliai

         4.5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (124)

                     Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        5 lentelė

                        Sąjungos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Gamybos apimtis (tonomis)

                                 640 180

                                 687 215

                                 678 242

                                 658 922

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 107

                                 106

                                 103

                                 Gamybos pajėgumai (tonomis)

                                 838 776

                                 850 085

                                 866 952

                                 946 481

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 101

                                 103

                                 113

                                 Pajėgumų naudojimas

                                 76 %

                                 81 %

                                 78 %

                                 70 %

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (125)

                     Sąjungos gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 3 % ir iš esmės atitiko peržiūrimojo produkto suvartojimo raidą (2017–2018 m. jis padidėjo 5–7 %, o per PTL sumažėjo) Sąjungos rinkoje.

                     (126)

                     Gamybos pajėgumai per PTL padidėjo 10 %, palyginti su 2018 m. (iš viso 13 % nagrinėjamuoju laikotarpiu) dėl kelių Sąjungos gamintojų investicijų (įskaitant į naujas gamybos linijas) remiantis paklausos tendencijomis 2017–2018 m., kai statybos sektorius augo.

                     (127)

                     Pirmiau nurodytų rodiklių pokyčiai (t. y. gamybos pajėgumų padidėjimas, viršijantis faktinę gamybą) lėmė pajėgumų naudojimo lygio sumažėjimą. Nors naudojimo lygis išliko perspektyvus, per nagrinėjamąjį laikotarpį jis sumažėjo nuo 76 iki 70 %.

               4.5.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                     (128)

                     Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        6 lentelė

                        Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Pardavimo apimtis Sąjungoje (tonomis)

                                 500 026

                                 532 455

                                 534 957

                                 510 857

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 106

                                 107

                                 102

                                 Rinkos dalis

                                 94 %

                                 95 %

                                 94 %

                                 95 %

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (129)

                     Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 2 %, kaip ir Sąjungos suvartojimas.

                     (130)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko pastovi.

               4.5.2.3.   Augimas

                     (131)

                     Nuo 2016 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas padidėjo 1 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 2 %, todėl per PTL šiek tiek padidėjo rinkos dalis (95 %) – 1 %, palyginti su 2016 m.

               4.5.2.4.   Užimtumas ir našumas

                     (132)

                     Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        7 lentelė

                        Sąjungos gamintojų užimtumas ir našumas

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Darbuotojų skaičius

                                 957

                                 983

                                 1 040

                                 1 053

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 103

                                 109

                                 110

                                 Našumas (tonomis darbuotojui)

                                 669

                                 699

                                 652

                                 626

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 104

                                 98

                                 94

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (133)

                     Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamu laikotarpiu padidėjo 10 %. Dėl lėtesnio gamybos augimo tuo laikotarpiu našumas per tą patį laikotarpį sumažėjo 6 %.

               4.5.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

                     (134)

                     87 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad Kinijos pardavimas eksportui į Sąjungą nebuvo laikomas tipišku nei pagal kainą, nei pagal apimtį. Todėl šiuo laikotarpiu Sąjungos rinkoje nebuvo galima nustatyti dempingo.

                     (135)

                     Sumažėjus importo dempingo kaina iš Kinijos spaudimui, Sąjungos pramonei pavyko įveikti sunkumus, susijusius su paklausos svyravimais ir didėjančiomis vielos strypų, kurie yra pagrindinė iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų žaliava, kainomis. Tačiau pramonė tebėra pažeidžiama, kaip matyti iš ties nuostolingumo riba esančio pelno lygio ir didelio paklausos nepastovumo.

               4.5.3.   Mikroekonominiai rodikliai

         4.5.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

                     (136)

                     Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių kainų ir vieneto sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        8 lentelė

                        Vidutinės pardavimo Sąjungoje kainos ir vieneto sąnaudos

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR/t)

                                 639

                                 715

                                 868

                                 752

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 112

                                 136

                                 118

                                 Vieneto gamybos sąnaudos
                                 (EUR/t)

                                 676

                                 746

                                 860

                                 803

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 110

                                 127

                                 119

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (137)

                     Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 18 %, tik 2018 m., palyginti su 2016 m., laikinai padidėjo 36 %.

                     (138)

                     Pardavimo kainų raida iš esmės atspindėjo padidėjusias gamybos sąnaudas, daugiausia sąnaudas vielinių strypų – pagrindinės žaliavos, naudojamos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams gaminti. Nedidelis šios tendencijos pokytis 2019 m. atspindi kainų spaudimą, atsiradusį dėl bendro Sąjungos suvartojimo sumažėjimo poveikio.

               4.5.3.2.   Darbo sąnaudos

                     (139)

                     Vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        9 lentelė

                        Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (eurais darbuotojui)

                                 39 592

                                 40 377

                                 41 721

                                 42 371

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 102

                                 105

                                 107

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (140)

                     Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %.

               4.5.3.3.   Atsargos

                     (141)

                     Atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        10 lentelė

                        Atsargos

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                                 8 871

                                 10 597

                                 9 827

                                 9 096

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 119

                                 111

                                 103

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

                                 3,0 %

                                 3,7 %

                                 3,5 %

                                 3,1 %

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (142)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko stabilus ir šiek tiek padidėjo – 3 %. Per PTL atsargų lygis sudarė apie 3 % jų gamybos. Tai rodo, kad atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo ir gamybos santykis yra labai subalansuotas.

               4.5.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

                     (143)

                     Pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        11 lentelė

                        Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

                                 2 %

                                 1 %

                                 6 %

                                 -1 %

                                 Pinigų srautas (EUR)

                                 8 026 311

                                 2 095 475

                                 14 174 734

                                 6 744 880

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 26

                                 177

                                 84

                                 Investicijos (EUR)

                                 1 070 047

                                 3 374 137

                                 3 419 199

                                 4 322 493

                                 Indeksas (2016 m. = 100)

                                 100

                                 315

                                 320

                                 404

                                 Investicijų grąža

                                 9 %

                                 6 %

                                 37 %

                                 – 9 %

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (144)

                     Komisija Sąjungos pramonės pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Apskritai pelningumas buvo mažas ir nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2018 m., svyravo ties nenuostolingumo riba. Kalbant tiksliau, atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu iki 2018 m. padidėjo nuo 2 iki 6 %, kai dėl rinkos augimo Sąjungos statybų sektoriuje išaugo paklausa ir kartu Sąjungos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų gamintojai sugebėjo perkelti padidėjusias vielos strypų sąnaudas. Po to pelningumas per PTL smuktelėjo kiek žemiau nenuostolingumo ribos. Neigiamą pelningumą ir pardavimo kainų sumažėjimą 2019 m. lėmė mažesnė nei tikėtasi paklausa ir didelės vielos strypų kainos tais metais.

                     (145)

                     Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos pramonės pajėgumas finansuoti savo veiklą. Grynasis pinigų srautas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį išliko teigiamas ir antroje laikotarpio pusėje jo tendencija buvo tokia pati kaip pelningumo, t. y. 2018 m. jis labai pagerėjo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 16 %, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia.

                     (146)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu keturis kartus padidėjusios investicijos rodo, kad Sąjungos pramonė toliau deda pastangas didinti veiksmingumą, įsiskverbti į naujas rinkas ir išlikti konkurencinga Sąjungos rinkoje ir pasaulyje. Investicijos daugiausia buvo susijusios su gamybos įrenginių bei įrangos atnaujinimu ir keitimu.

                     (147)

                     Investicijų grąžos iš panašaus produkto gamybos ir pardavimo tendencija buvo tokia pati kaip pelningumo, kuris buvo teigiamas per pirmuosius trejus nagrinėjamojo laikotarpio metus, 2018 m. labai padidėjo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tapo neigiamas (– 9 %).

               4.5.4.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

                     (148)

                     Atliekant tyrimą nustatyta, kad pramonės padėtis makroekonominiu lygiu buvo stabili ir atitiko bendrą šiek tiek didėjančią suvartojimo tendenciją (+ 1 % nagrinėjamuoju laikotarpiu), o tai turėjo įtakos nedideliam Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimties didėjimui.

                     (149)

                     Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad mikroekonominiu lygmeniu pramonės padėtis buvo veikiau teigiama, nors vis dar pažeidžiama. Pelningumas ir pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiami, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pelningumas tapo neigiamas (nors vis dar labai arti nenuostolingumo ribos) dėl mažesnės, nei prognozuota, paklausos statybos sektoriuje. Tačiau Sąjungos statybų rinkai atsigaunant tikimasi, kad Sąjungos pramonės padėtis pagerės.

                     (150)

                     Todėl Sąjungos pramonės ekonominė padėtis nebuvo žalinga, o tokios ganėtinai teigiamos padėties pagrindinė priežastis – iš Kinijos importuojamam peržiūrimajam produktui taikomos antidempingo priemonės.

                     (151)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, nebuvo padaryta.

               5.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

                     (152)

                     151 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei materialinė žala nedaryta. Taigi, Komisija taip pat išnagrinėjo, ar yra tikimybė, kad žala, kurią iš pradžių darė importas iš Kinijos dempingo kainomis, pasikartotų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

                     (153)

                     Norint nustatyti žalos pasikartojimo tikimybę, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, analizuoti šie veiksniai: a) Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai; b) galimi importo iš Kinijos kainų lygiai, jei antidempingo priemonės nebūtų taikomos, ir c) Sąjungos rinkos patrauklumas.

               5.1.   Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

                     (154)

                     Nepaisant didelio Kinijos suvartojimo, gamybos tempas (daugiau nei 233 000 tonų) viršijo vidaus suvartojimą, todėl didėjo spaudimas eksportuoti į trečiąsias šalis.

                     (155)

                     Be to, akivaizdūs ir Kinijos pertekliniai pajėgumai – remiantis pareiškėjo pateikta informacija, 2019 m. Kinijos iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų metinė produkcija sudarė apie 3,6 mln. tonų, o apskaičiuotasis pajėgumas – 4,5–5,6 mln. tonų (47). Nepanaudoti gamybos pajėgumai Kinijoje (t. y. maždaug 2 mln. tonų) ne mažiau kaip tris kartus viršija Sąjungos rinkos dydį.

               5.2.   Tikėtinas importo iš Kinijos kainų lygis netaikant antidempingo priemonių ir poveikis Sąjungos pramonei

                     (156)

                     96 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, jog yra tikėtina, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai eksportuotų didelius iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų kiekius į Sąjungą, jeigu būtų leista nebetaikyti priemonių, ir tas eksportas veikiausiai būtų vykdomas dempingo kainomis.

                     (157)

                     Panašu, kad 2009 m. nustatytos priemonės atgrasė Kinijos eksportuotojus nuo tolesnio produktų pardavimo Sąjungos rinkoje dideliais kiekiais mažomis dempingo kainomis. Todėl importo iš Kinijos į Sąjungą apimtis yra nedidelė.

                     (158)

                     Dėl Kinijos eksporto į pagrindines eksporto šalis (Pietų Korėją ir Filipinus, kuriems tenka apie 40 % Sąjungos suvartojimo) kainų Sąjungos pramonės pardavimo kaina buvo priverstinai sumažinta 20,3 %. Tai rodo, kad Kinijos eksportuotojai didelę dalį savo eksporto nukreipė į kitas rinkas ir taikė kainas, kurios buvo daug mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos.

               5.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (159)

                     Kaip minėta 97 ir 98 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos rinka yra patraukli dėl dydžio ir kainų lygio.

                     (160)

                     Dėl Sąjungos rinkos dydžio, dabartinės jos valiutos santykinės vertės ir didesnių Sąjungos kainų, palyginti su kitomis pagrindinėmis Kinijos gamintojų trečiųjų šalių rinkomis, Sąjunga yra labai patraukli rinka. Iš tiesų, dėl šio tikėtino priverstinio kainų mažinimo skirtumo, pagrįsto Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Sąjungos pramonės kainų palyginimu, Sąjungos rinka Kinijos gamintojams yra daug patrauklesnė už kitas svarbias trečiųjų šalių eksporto rinkas. Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, eksportuojantys Kinijos gamintojai produktą į Sąjungą galėtų eksportuoti didesnėmis nei eksporto į trečiąsias šalis kainomis ir vis tiek priverstinai mažintų Sąjungos pramonės kainas.

                     (161)

                     Be to, kaip minėta 95 konstatuojamojoje dalyje, kitose didelėse rinkose, pavyzdžiui, JAV, Brazilijos, Kanados ir Turkijos, taip pat taikomos prieš iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų importą iš Kinijos nukreiptos priemonės. Todėl, jei Sąjungos priemonės nustotų galioti, Sąjunga neabejotinai būtų labai patraukli rinka Kinijos eksportui.

               5.4.   Išvada

                     (162)

                     Atsižvelgiant į tyrimo išvadas, tiksliau apskaičiuotus Kinijos nepanaudotus pajėgumus ir tikėtiną Kinijos eksporto į ES kainų lygį, manoma, kad nepratęsus priemonių žala veikiausiai pasikartotų ir blogėtų vis dar pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis, nes veikiausiai padidėtų importas iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurio būtų priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos.

               6.   SĄJUNGOS INTERESAI

                     (163)

                     Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Kinijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

                     (164)

                     Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

                     (165)

                     Tuo remdamasi Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo pasikartojimo tikimybės ir žalos pasikartojimo, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Primenama, kad atliekant pradinį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams.

               6.1.   Sąjungos pramonės interesai

                     (166)

                     Kaip paaiškinta 150 konstatuojamojoje dalyje, dėl priemonių Sąjungos pramonė galėjo sukurti ir išlaikyti palyginti teigiamą mikroekonominę padėtį. Sąjungos pramonė atsigauna, ėmėsi priemonių veiksmingumui didinti ir investavo, kad išliktų konkurencinga. Tačiau pramonė tebėra pažeidžiama, kaip matyti iš arti nenuostolingumo ribos esančio pelno lygio, kurį lemia ribotos galimybės perkelti padidėjusias žaliavų kainas ir sumažėjęs aktyvumas statybos sektoriuje (kuriam būdingas didelis paklausos svyravimas). Todėl panaikinus priemones materialinė žala dėl importo į Sąjungos rinką mažomis dempingo kainomis veikiausiai pasikartotų, ir dėl to toliau blogėtų pažeidžiama Sąjungos pramonės padėtis.

                     (167)

                     Jei priemonės bus toliau taikomos, manoma, kad Sąjungos pramonė sugebės įvykdyti savo veiklos investicijas, galiausiai padidinti pelningumą ir išsaugoti didelę darbo jėgą.

                     (168)

                     Taigi, Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei priemonės Kinijai būtų taikomos toliau.

               6.2.   Importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

                     (169)

                     Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, paskelbus pranešimą apie inicijavimą ir atliekant tyrimą apie save nepranešė nė vienas importuotojas (panaši padėtis kaip ir per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą). Nors negalima atmesti galimybės, kad priemonių nustatymas turėjo neigiamo poveikio jų veiklai, importuotojai nepriklauso nuo Kinijos ir peržiūrimąjį produktą gali pirkti iš kitų juos tiekiančių šalių, kaip antai Tailando ir Rusijos. Todėl daroma išvada (panašiai kaip ir per ankstesnį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą), kad importuotojų požiūriu nėra įtikinamų priežasčių nepratęsti galiojančių priemonių taikymo.

               6.3.   Naudotojų interesai

                     (170)

                     Paskelbus pranešimą apie inicijavimą ir atliekant tyrimą apie save nepranešė nė vienas naudotojas. Todėl, nėra jokių požymių, kad per paskutinės priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą (48) padarytos išvados nebegaliotų ir kad tolesnis priemonių taikymas darytų neigiamą poveikį naudotojams, kuris būtų didesnis nei teigiamas priemonių poveikis.

               6.4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

                     (171)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija priėjo prie išvados, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl iš Kinijos importuojamiems produktams nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

               7.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

                     (172)

                     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Reglamentu (ES) 2015/865 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2019/1382, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (toliau – iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams) nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.

                     (173)

                     Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms taikomos tik nurodytų juridinių asmenų pagamintam importuojamam peržiūrimajam produktui. Importuojamam peržiūrimajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, šios normos negali būti taikomos – jam turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios individualios antidempingo muito normos.

                     (174)

                     Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (49). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, reglamentas dėl pavadinimo pakeitimo bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

                     (175)

                     Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pareiškėjas pateikė pastabų dėl 177–178 konstatuojamosiose dalyse aprašytų apsaugos priemonių taikymo srities.

                     (176)

                     Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (50) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

                     (177)

                     Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/159 (51) Komisija trejų metų laikotarpiui tam tikriems plieno gaminiams nustatė apsaugos priemonę. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/1029 (52) apsaugos priemonės galiojimas buvo pratęstas iki 2024 m. birželio 30 d. Peržiūrimasis produktas (tiksliau produktas, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 7217 10 90, ex 7217 20 90) yra priskiriamas vienai iš produktų kategorijų, kurioms taikoma apsaugos priemonė. Taigi, viršijus pagal apsaugos priemonę nustatytas tarifines kvotas, už tą patį importą turėtų būti mokamas ir virškvočio muitas, ir antidempingo muitas. Kadangi toks antidempingo priemonių ir apsaugos priemonių bendras taikymas gali daryti didesnį poveikį prekybai nei pageidaujama, Komisija nusprendė netaikyti tuo pačiu metu antidempingo muito ir virškvočio muito peržiūrimajam produktui tol, kol bus taikomas apsaugos muitas.

                     (178)

                     Tai reiškia, kad tais atvejais, kai peržiūrimajam produktui pradedamas taikyti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/159 1 straipsnio 6 dalyje nurodytas virškvočio muitas ir jis viršija antidempingo muitų lygį pagal šį reglamentą, renkamas tik Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/159 1 straipsnio 6 dalyje nurodytas virškvočio muitas. Tuo metu, kai kartu taikomos apsaugos priemonės ir antidempingo muitai, pagal šį reglamentą nustatytų muitų surinkimas sustabdomas. Tais atvejais, kai peržiūrimajam produktui pradedamas taikyti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/159 1 straipsnio 6 dalyje nurodytas virškvočio muitas ir jis yra mažesnis už antidempingo muitus pagal šį reglamentą, renkamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/159 1 straipsnio 6 dalyje nurodytas virškvočio muitas ir to muito bei pagal šį reglamentą nustatytų antidempingo muitų dydžio skirtumas. Nesurinktos antidempingo muitų sumos dalies surinkimas sustabdomas.

                     (179)

                     Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės neplatiruotai ar nedengtai vielai iš nelegiruotojo plieno, platiruotai ar dengtai cinku vielai iš nelegiruotojo plieno ir suvytai vielai iš nelegiruotojo plieno (platiruotai ar dengtai arba ne) iš ne daugiau kaip 18 vielų, kurių sudėtyje esanti anglis sudaro ne mažiau kaip 0,6 % masės, kurių maksimalus skerspjūvio matmuo didesnis kaip 3 mm ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ir ex 7312 10 69 (TARIC kodai 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 ir 7312106991), nustatomas galutinis antidempingo muitas. Galvanizuotiems (bet be jokios papildomos dengiamosios medžiagos) iš septynių vielų suvytiems pluoštams, kurių centrinės vielos skersmuo yra toks pat kaip bet kurios iš kitų 6 vielų skersmuo arba už jį didesnis mažiau nei 3 %, galutinis antidempingo muitas netaikomas.

               2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

                           Bendrovė

                           Papildomas TARIC kodas

                           Antidempingo muitas

                           Kiswire Qingdao, Ltd, Čingdao

                           A899

                           0 %

                           „Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd“, Maanšanas, ir „Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd“, Dziudziangas

                           A952

                           31,1 %

                           Visos kitos bendrovės

                           A999

                           46,20 %

               3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatyta individuali muito norma taikoma, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

               4.   Kad antidempingo muitas ir Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/159 nustatyta apsaugos priemonė nebūtų taikomi vienu metu, tais atvejais, kai peržiūrimajam produktui pradedamas taikyti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/159 1 straipsnio 6 dalyje nurodytas kvotos muitas ir jis viršija antidempingo muitų lygį pagal šį reglamentą, renkamas tik Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/159 1 straipsnio 6 dalyje nurodytas kvotos muitas. Tuo metu, kai kartu taikomos apsaugos priemonės ir antidempingo muitai, pagal šį reglamentą nustatytų muitų surinkimas sustabdomas. Tais atvejais, kai peržiūrimajam produktui pradedamas taikyti Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/159 1 straipsnio 6 dalyje nurodytas virškvočio muitas ir jis yra mažesnis už antidempingo muitus pagal šį reglamentą, renkamas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/159 1 straipsnio 6 dalyje nurodytas virškvočio muitas ir to muito bei pagal šį reglamentą nustatytų antidempingo muitų dydžio skirtumas. Nesurinktos antidempingo muitų sumos dalies surinkimas sustabdomas.

               5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2021 m. rugsėjo 1 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkė

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

            (2)  2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 383/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams), galutinis surinkimas (OL L 118, 2009 5 13, p. 1).

            (3)  2012 m. spalio 22 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 986/2012, kuriuo patikslinama galutinių antidempingo muitų, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 383/2009 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams, taikymo sritis (OL L 297, 2012 10 26, p. 1).

            (4)  2015 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/865, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams) nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 139, 2015 6 5, p. 12).

            (5)  2019 m. rugsėjo 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1382, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri reglamentai, kuriais tam tikriems plieno produktams, kuriems taikomos apsaugos priemonės, nustatomos antidempingo arba antisubsidinės priemonės (OL L 227, 2019 9 3, p. 1).

            (6)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 322, 2019 9 26, p. 5).

            (7)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir vielapluoščiams), galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 185, 2020 6 4, p. 5).

            (8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2457

            (9)  Pranešimas dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams (OL C 86, 2020 3 16, p. 6).

            (10)  2012 m. spalio 22 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 986/2012, kuriuo patikslinama galutinių antidempingo muitų, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 383/2009 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams, taikymo sritis (OL L 297, 2012 10 26, p. 1).

            (11)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (2017 m. gruodžio 20 d., SWD(2017) 483 final/2).

            (12)  https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC

            (13)  https://globalfinancials.com/index-admin.html

            (14)  https://www.globaltradealert.org/

            (15)  2021 m. balandžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/635, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas, ir 2020 m. balandžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/508, kuriuo tam tikriems importuojamiems Indonezijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės karštai valcuotiems nerūdijančiojo plieno lakštams ir ritiniams nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

            (16)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635 149–150 konstatuojamąsias dalis ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/508 158–159 konstatuojamąsias dalis.

            (17)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635 115–118 konstatuojamąsias dalis ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/508 122–127 konstatuojamąsias dalis.

            (18)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635 119–122 konstatuojamąsias dalis ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/508 128–132 konstatuojamąsias dalis. Nors atitinkamų valstybės institucijų teisė skirti ir atleisti pagrindinius valstybės įmonių vadovaujančius darbuotojus, kaip numatyta Kinijos teisės aktuose, gali atspindėti atitinkamas nuosavybės teises, KKP organai tiek valstybės, tiek privačiose įmonėse yra kitas svarbus kanalas, kuriuo valstybė gali kištis į verslo sprendimus. Pagal KLR bendrovių teisę kiekvienoje bendrovėje turi būti įsteigta KKP organizacija (kurioje turi būti bent trys KKP nariai, kaip nurodyta KKP konstitucijoje) ir bendrovė turi sudaryti būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai. Anksčiau šis reikalavimas, atrodo, ne visada buvo vykdomas arba nebuvo griežtai užtikrinamas jo vykdymas. Tačiau bent nuo 2016 m. KKP sustiprino reikalavimus turėti teisę į valstybės įmonių verslo sprendimų kontrolę kaip politinį principą. Taip pat pranešama, kad KKP daro spaudimą privačioms bendrovėms pirmenybę teikti „patriotizmui“ ir laikytis partijos drausmės. 2017 m. pranešta, kad partijos organai veikė 70 % iš maždaug 1,86 mln. privačių bendrovių ir kad padidėjo spaudimas KKP organizacijoms tarti lemiamą žodį priimant verslo sprendimus jų atitinkamose bendrovėse. Šios taisyklės bendrai taikomos visoje Kinijos ekonomikoje, visuose sektoriuose, be kita ko, šaltai valcuotų nerūdijančiojo plieno ritinių gamintojams ir jų gamybos išteklių tiekėjams.

            (19)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635 123–129 konstatuojamąsias dalis ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/508 133–138 konstatuojamąsias dalis.

            (20)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635 130–133 konstatuojamąsias dalis ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/508 139–142 konstatuojamąsias dalis.

            (21)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635 134–135 konstatuojamąsias dalis ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/508 143–144 konstatuojamąsias dalis.

            (22)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635 136–145 konstatuojamąsias dalis ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/508 145–154 konstatuojamąsias dalis.

            (23)  TISCO bendrovės profilis, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (paskutinį kartą žiūrėta 2020 m. kovo 2 d.).

            (24)  „Baowu“ bendrovės profilis, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. gegužės 6 d.).

            (25)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 358: 51 % privačių ir 49 % valstybės įmonių pagal gamybą ir 44 % valstybės įmonių ir 56 % privačių bendrovių pagal pajėgumus.

            (26)  Paskelbta
         www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. gegužės 6 d.); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. gegužės 6 d.) ir
         www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. gegužės 6 d.).

            (27)  Paskelbta http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. gegužės 6 d.) ir http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. gegužės 6 d.).

            (28)  Kaip ir privačios bendrovės „Rizhao“ ir valstybės įmonės „Shandong Iron and Steel“ susijungimo 2009 m. atveju. Žr. Pekino plieno ataskaitos p. 58, ir „China Baowu Steel Group“ įgytą „Magang Steel“ akcijų daugumą 2019 m. birželio mėn., žr. https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. gegužės 6 d.).

            (29)  Ataskaitos III dalies 14 skyrius, p. 346 ff.

            (30)  Plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plano įvadas.

            (31)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 347.

            (32)  13-asis Kinijos Liaudies Respublikos ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio planas (2016–2020 m.)
         https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (paskutinį kartą žiūrėta 2021 m. gegužės 6 d.).

            (33)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 349.

            (34)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 352.

            (35)  2011 m. kovo 27 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos įsakymu Nr. 9 išleistas Pramonės restruktūrizavimo žinynas (2011 m. leidimas) (2013 m. pakeitimai), iš dalies pakeistas pagal Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos sprendimą dėl Pramonės restruktūrizavimo žinyno tam tikrų sąlygų pakeitimo (2011 m. leidimas), paskelbtą 2013 m. vasario 16 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos įsakymu Nr. 21.

            (36)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/635 134–135 konstatuojamąsias dalis ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/508 143–144 konstatuojamąsias dalis.

            (37)  „World Bank Open Data“ – didesnes nei vidutines pajamas gaunančios šalys, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (38)  Jeigu peržiūrimasis produktas negaminamas jokioje šalyje, kurios išsivystymo lygis panašus, gali būti atsižvelgiama į tos pačios bendrosios kategorijos produkto ir (arba) peržiūrimojo produkto sektoriaus gamybą.

            (39)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

            (40)  Ataskaita „Faktinės savaitės darbo valandos ir vidutinės mėnesio darbo sąnaudos pagal ekonominę veiklą, 2012 m., 2016 m.“, paskelbta adresu https://data.tuik.gov.tr/Search/Search?text=labour.

            (41)  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/755 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (OL L 123, 2015 5 19, p. 33).

            (42)  2015 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/865, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams) nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 139, 2015 6 5, p. 12).

            (43)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Construction_production_(volume)_index_overview

            (44)  Pažymima, kad statybos veikla Sąjungoje 2020 m., palyginti su PTL, sumažėjo dar 7,8 %, o sektoriaus atsigavimas iki PTL lygio numatomas tik 2022 m. (numatomas 4,1 % augimas 2021 m. ir 3,4 % 2022 m.), žr. PRESS RELEASE 90th EUROCONSTRUCT Conference Munich, 24 November 2020, paskelbta adresu https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90%20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf (žiūrėta 2021 m. vasario 5 d.).

            (45)  Žr. https://www.cleanenergywire.org/factsheets/german-onshore-wind-power-output-business-and-perspectives.

            (46)  PRESS RELEASE 90th EUROCONSTRUCT Conference Munich, 24 November 2020 (žr. https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90%20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf, žiūrėta 2021 m. vasario 5 d.).

            (47)  Remiantis 2015 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/865, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams) nustatomas galutinis antidempingo muitas, 46 konstatuojamojoje dalyje pateiktais duomenimis ir tuo, kad gamybos pajėgumai Kinijoje augo tokiu pačiu tempu kaip gamyba.

            (48)  2015 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/865, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno išankstinio įtempio ir vėliau įtempiamoms vieloms ir vielapluoščiams (iš anksto įtemptojo gelžbetonio vieloms ir pluoštams) nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 139, 2015 6 5, p. 12), 121–123 konstatuojamosios dalys.

            (49)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

            (50)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

            (51)  2019 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos galutinės apsaugos priemonės (OL L 31, 2019 2 1, p. 27).

            (52)  2021 m. birželio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1029, kuriuo, siekiant pratęsti tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatytos apsaugos priemonės galiojimą, iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159 (OL L 225 I, 2021 6 25, p. 1).

            PRIEDAS
            1 straipsnio 3 dalyje nurodytoje galiojančioje komercinėje sąskaitoje faktūroje turi būti toliau nurodytos formos deklaracija su nurodyta data ir bendrovės atstovo parašu.

                        1.

                        Komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusios bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos.

                        2.

                        Deklaracijos tekstas:
                        „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad [kiekis] šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų iš anksto įtemptojo gelžbetonio vielų ir pluoštų, parduodamų eksportuoti į Europos Sąjungą, (nagrinėjamoji šalis) pagamino (bendrovės pavadinimas ir registruota buveinė) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

                  Data ir parašas