title: 2018 m. lapkričio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1690, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163

text:
12.11.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 283/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/1690
         2018 m. lapkričio 9 d.
         kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 15 straipsnį ir 24 straipsnio 1 dalį,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Inicijavimas

                     (1)

                     Europos Komisija (toliau – Komisija) 2017 m. spalio 14 d. inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės naujų ir restauruotų padangų, naudojamų autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121. Inicijavimas grindžiamas pagrindinio reglamento 10 straipsniu. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) (2).

                     (2)

                     Komisija tyrimą inicijavo gavusi Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų tam tikrų naujų ir restauruotų padangų, naudojamų autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 (toliau – TBR padangos), Sąjungoje, vardu 2017 m. rugpjūčio 30 d. pateiktą Koalicijos prieš nesąžiningą padangų importą (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą. Skunde pateikta pakankamai subsidijavimo ir jo daromos žalos įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą.

                     (3)

                     Komisija, prieš inicijuodama antisubsidijų tyrimą, pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį Kinijos Vyriausybei (toliau – KV) (3) pranešė gavusi tinkamai pagrįstą skundą ir pakvietė KV dalyvauti konsultacijose. Konsultacijos įvyko 2017 m. spalio 10 d., bet abiem šalims tinkamo sprendimo pasiekti nepavyko.

                     (4)

                     2018 m. gegužės 7 d. Komisija, atlikusi tyrimą, kuris buvo inicijuotas 2017 m. rugpjūčio 11 d. (4) (toliau – lygiagretus antidempingo tyrimas), nustatė laikinąjį antidempingo muitą importuojamam tam pačiam iš KLR kilmės produktui (5) (toliau – laikinasis antidempingo reglamentas). 2018 m. spalio 22 d. Komisija, atlikusi lygiagretų antidempingo tyrimą, nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam tam pačiam KLR kilmės produktui (6) (toliau – galutinis antidempingo reglamentas). Šiame antisubsidijų tyrime ir lygiagrečiame antidempingo tyrime atlikta žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų analizė yra mutatis mutandis vienoda, nes Sąjungos pramonės apibrėžtis, atrinkti Sąjungos gamintojai ir tiriamasis laikotarpis abiejuose tyrimuose buvo tokie patys. Į visus svarbius su tais aspektais susijusius elementus taip pat atsižvelgta šiame tyrime.

               1.1.1.   Pastabos dėl inicijavimo

                     (5)

                     KV teigė, kad tyrimas neturėtų būti inicijuojamas, nes skundas neatitiko įrodymų rinkimo reikalavimų, nustatytų PPO sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse ir pagrindinio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje. KV teigimu, įrodymai dėl kompensuotinų subsidijų, žalos ir subsidijuoto importo ir žalos priežastinio ryšio buvo nepakankami.

                     (6)

                     Komisija tą teiginį atmetė. Skunde pateikti įrodymai buvo skundo pateikėjo tame etape pagrįstai turima informacija. Jų pakako parodyti, kad inicijavimo etapu tariamos subsidijos buvo kompensuotinos, atsižvelgiant į tai, kad jos buvo taikomos, į jų sumą ir pobūdį. Skunde taip pat pateikta pakankamai įrodymų, kad dėl subsidijuoto importo Sąjungos pramonei buvo padaryta žala.

                     (7)

                     Priešingai nei teigė KV, skundas grindžiamas ne tik 2010 m. padangų pramonės politika, bet (ypač jo 81–92 punktai) ir kitais politikos dokumentais, planais ir katalogais, susijusiais su padangų pramone. Be to, Komisija (kai tinkama) vadovavosi kitais turimais šaltiniais, kad patvirtintų tariamą subsidijavimą. Pavyzdžiui, atsižvelgdama į tai, kad JAV valdžios institucijos neseniai viešai paskelbė apie kai kurias priemones, Komisija jau šiame etape rėmėsi ir ta medžiaga. Komisija taip pat nusprendė, kad būtų naudinga įtraukti nuorodą į naują 2016 m. Hebėjaus provincijos pramonės skatinimo planą, kurį turėjo byloje, bet kuris nebuvo paminėtas skunde. Šis papildomas įrodymas, kuris buvo įtrauktas į nekonfidencialią šio atvejo bylą j kaip memorandumo dėl įrodymų pakankamumo dalis, patvirtino ir papildė skunde išdėstytus įtarimus dėl tariamo subsidijavimo buvimo ir pobūdžio. Atlikdama tyrimą Komisija išnagrinėjo KV nurodytus trūkumus, susijusius su skundo tikslumu ir tinkamumu, ir nustatė, kad nėra jokių priežasčių abejoti įtarimais dėl subsidijavimo buvimo ir jo apimties tyrimo inicijavimo metu.

                     (8)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Hämmerling“ tvirtino, kad Komisija negali inicijuoti tyrimo darydama bendrąją nuorodą į KN kodus, nurodomus tik dėl informacijos. „Hämmerling“ teigimu, nors KN kodų aiškinimas nėra privalomo pobūdžio, tokia bendroji nuoroda, kuria apibūdinamas nagrinėjamasis produktas, nėra priimtina, nes dėl to sumažėja teisinis tikrumas visoms suinteresuotosioms šalims, ar jos pateks į tyrimo aprėptį, ir tiesiogiai pažeidžiamas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 41 straipsnis ir teisė į gerą administravimą. Be to, tokia nuoroda ir neaiški formuluotė dėl frazės „naudojamos“ reiškia, kad tyrimo aprėptis nėra apibrėžta ir gali būti savo nuožiūra didinama arba mažinama vėlesniame tyrimo etape ir taip pažeidžiama suinteresuotųjų šalių teisė būti išklausytoms.

                     (9)

                     Dėl to teiginio Komisija nustatė, kad šalis nepagrindė savo teorinio teiginio, kaip naudojant KN kodus būtų sumažintas teisinis tikrumas. Komisijai privalomi ne KN kodai, o pranešime apie inicijavimą pateikta produkto apibrėžtis. Šalis neteigė, kad Komisija nesilaikė pranešime apie inicijavimą pateiktos produkto apibrėžties. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

               1.2.   Importo registracija

                     (10)

                     2017 m. rugpjūčio 19 d. ir 2017 m. spalio 5 d. skundo pateikėjas pateikė prašymus registruoti importuojamą KLR kilmės nagrinėjamąjį produktą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 14 straipsnio 5 dalį ir pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį.

                     (11)

                     2017 m. spalio 4 d. Kinijos gumos pramonės asociacija (toliau – CRIA) ir Kinijos metalų, mineralinių ir cheminių medžiagų importuotojų ir eksportuotojų prekybos rūmai (toliau – CCCMC) pateikė pastabų dėl registracijos prašymo. Jų teigimu, prašymas neatitinka taikytino standarto dėl įrodymų, nes nėra jokių įrodymų apie anksčiau vykdytą dempingą ir (arba) subsidijavimą, reikšmingą importo padidėjimą ir tikėtino importo poveikio smarkiai sumenkinant taisomąjį muito poveikį. 2017 m. spalio 19 d. CRIA prašymu Komisija surengė klausymą, kuriame CRIA pakartojo savo ankstesnes pastabas.

                     (12)

                     2018 m. vasario 2 d. Komisija paskelbė Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 2018/163 (toliau – registracijos reglamentas) (7), pagal kurį reikalaujama nuo 2018 m. vasario 3 d. registruoti importuojamą KLR kilmės nagrinėjamąjį produktą. Vertindama registracijos prašymo galiojimą Komisija atsižvelgė į suinteresuotųjų šalių pastabas.

                     (13)

                     Įsigaliojus registracijos reikalavimui „Hankook Group“ (8) pareiškė, kad buvo pažeista jos teisė į gynybą, nes prieš registracijos reglamento įsigaliojimą jai nebuvo pranešta apie Komisijos ketinimą nustatyti reikalavimą registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą. Todėl „Hankook Group“ pareiškė, kad buvo pažeistas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnis.

                     (14)

                     Komisija pažymėjo, kad pagal pagrindinio reglamento 30 straipsnio 2 dalį informaciją privaloma atskleisti prieš nustatant galutines priemones. Tai netaikoma registracijos reglamentui pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį. Tame straipsnyje tik numatyta, kad valstybės narės informuojamos iš anksto tinkamu laiku. Be to, teisė būti išklausytam pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnio 2 dalies a punktą taikoma tik individualių neigiamą poveikį darančių priemonių atveju. Šiuo atveju Komisija nurodė Sąjungos muitinėms registruoti importuojamus produktus. Registracijos reglamentas nėra individuali priemonė, daranti neigiamą poveikį „Hankook Group“. Jis nėra skirtas „Hankook Group“ ir nedaro tai grupei jokio individualaus neigiamo poveikio. Šiuo požiūriu taip pat reikėtų priminti, kad importuojamų produktų registracija yra tinkamas etapas, kad vėliau užregistruotiems importuojamiems produktams būtų galima nustatyti muitus, be to, veiklos vykdytojai tinkamai informuojami apie galimas su tais importuojamais produktais susijusias mokestines prievoles, kuri gali tekti vykdyti, jei būtų nustatytos galutinės priemonės. Taigi neinformavus „Hankook Group“ prieš sprendimo dėl registracijos priėmimą nebuvo pažeistos nei „Hankook Group“ teisės į gynybą, nei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnis.

               1.3.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (15)

                     Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2016 m. liepos 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2017 m. birželio mėn. pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               1.4.   Suinteresuotosios šalys

                     (16)

                     Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir KV, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams bei žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

                     (17)

                     Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

                     (18)

                     Skundo pateikėjo atstovaujami du Sąjungos gamintojai pasinaudojo šia galimybe ir pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnio 1 dalį Komisijos paprašė, kad jų pavadinimai nebūtų atskleisti, baimindamiesi, kad su šiuo tyrimu susiję pirkėjai ar konkurentai gali imtis atsakomųjų veiksmų. Be to, dar du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai vėliau paprašė suteikti jiems tokį pat statusą.

                     (19)

                     Komisija atskirai išnagrinėjo kiekvieną konfidencialumo prašymą. Ji nustatė, kad iš tiesų yra įrodymų, jog kiekvienu atveju yra didelė atsakomųjų veiksmų tikimybė, ir sutiko neatskleisti šių bendrovių pavadinimų.

                     (20)

                     Du eksportuojantys gamintojai, „Giti Group“ (9) ir „China National Tire Group“ (10), tvirtino, kad skundo pateikėjo atstovaujamų dviejų Sąjungos gamintojų anonimiškumas galėjo smarkiai pakenkti šalių teisei į gynybą, nes neįmanoma patikrinti, ar skundo pateikėjas iš tiesų atstovauja daugiau nei 25 % visos Sąjungos gamybos. Be to, jeigu būtų užtikrintas anonimiškumas, suinteresuotosios šalys negalėtų sužinoti, kurioje pakopoje (11) skundo pateikėjas vykdo veiklą, ir pateikti pagrįstų pastabų dėl materialinės žalos, kurią jis galėtų patirti dėl iš Kinijos į Sąjungą eksportuojamo nagrinėjamojo produkto. Be to, „Giti Group“ tvirtino, kad, skundo pateikėjo teigimu, 3 pakopos Sąjungos gamyba sudaro tik 16 % visos Sąjungos gamybos. Galiausiai „Giti Group“ ir „China National Tire Group“ tvirtino, kad dėl konfidencialumo suinteresuotosios šalys negali sužinoti, ar atrinkti Sąjungos gamintojai yra susiję su Kinijos eksportuojančiais gamintojais.

                     (21)

                     Atsižvelgdama į šias pastabas, Komisija iš naujo įvertino nekonfidencialią skundo versiją, ir padarė išvadą, kad suinteresuotosioms šalims susipažinti pateikta versija sudarė joms pakankamą galimybę įvertinti būklės reikalavimus, kuriais grindžiamas šis tyrimas. Bet kuriuo atveju Komisija pažymėjo, jog tai, kad skundo pateikėjas priklauso tam tikrai rinkos pakopai, nėra lemiamas veiksnys nustatant būklę, nes būklė vertinama remiantis bendra nagrinėjamojo produkto gamyba (neatsižvelgiant į suskirstymą į pakopas). Galiausiai Komisija pažymėjo, kad nebuvo pateikta pakankamai įrodymų ar paaiškinimų dėl to, kaip, tariamai nežinodamos apie galimus ryšius tarp neatskleistos tapatybės skundo pateikėjų ir Kinijos eksportuojančių gamintojų, suinteresuotosios šalys negalės pasinaudoti savo teise į gynybą. Komisija pasiūlė suinteresuotosioms šalims pateikti tokius įrodymus ar paaiškinimus, bet papildomų įrodymų nebuvo pateikta. Todėl teiginiai dėl konfidencialumo statuso suteikimo buvo atmesti.

                     (22)

                     Pagrindinio reglamento 29 straipsnyje nurodyta, kad Komisija negali atskleisti informacijos, kuri dėl pagrįstos priežasties laikoma konfidencialia, be tokios informacijos pateikėjo specialaus leidimo. Komisija manė, kad susipažinusios su nekonfidencialia skundo versija suinteresuotosios šalys galėjo įvertinti būklės reikalavimus. Be to, tai, ar skundo pateikėjas priklauso tam tikrai rinkos pakopai, nėra svarbu, nes būklė vertinama remiantis bendra gamyba (neatsižvelgiant į suskirstymą į pakopas). Galiausiai Komisijos neįtikino ir argumentas, kad nežinodamos apie galimus ryšius tarp neatskleistos tapatybės skundo pateikėjų ir Kinijos eksportuojančių gamintojų suinteresuotosios šalys negalės pasinaudoti savo teise į gynybą. Todėl teiginiai dėl konfidencialumo statuso suteikimo buvo atmesti.

               1.5.   Atranka

                     (23)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               1.5.1.   Sąjungos gamintojai

                     (24)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija pažymėjo, kad preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus remdamasi didžiausia tipine gamybos ir pardavimo apimtimi, atsižvelgdama į geografinį pasiskirstymą. Ji paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių.

                     (25)

                     Pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių pateikė keturios suinteresuotosios šalys („China National Tire Group“, „Giti Group“, CRIA ir CCCMC). Visų pirma, jos pareiškė, kad preliminariai atrinktos bendrovės tinkamai neatspindi rinkos pasidalijimo į tris pakopas ir kad atrinktos bendrovės turėtų kuo tiksliau atspindėti, kokią visos Sąjungos gamybos ir pardavimo procentinę dalį sudaro 1, 2 ir 3 pakopų gamyba ir pardavimas.

                     (26)

                     Gavusi tokią pastabą, 2017 m. rugsėjo 25 d. Komisija paprašė Sąjungos gamintojų pateikti papildomos informacijos apie pakopas siekdama peržiūrėti atrinktus Sąjungos gamintojus.

                     (27)

                     Atrankos klausimyną užpildę bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai yra didelės ir mažosios bei vidutinės įmonės (toliau – MVĮ) (12), kurioms tenka daugiau nei 50 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties.

                     (28)

                     Siekdama galutinai atrinkti įmones, Komisija atsižvelgė į padangų sektoriaus pasidalijimą į įvairias pakopas, užtikrindama, kad būtų atrinkta visų trijų pakopų bendrovių. Be to, siekdama užtikrinti, kad analizuojant žalą būtų tinkamai atsižvelgiama į MVĮ padėtį, nes joms tenka maždaug 15 % visos Sąjungos pardavimo apimties, Komisija nusprendė, kad turėtų būti atrinkta ir MVĮ.

                     (29)

                     Buvo atrinkti vienuolika Sąjungos gamintojų pagal:

                                 —

                                 bendrą tipiškumą, kalbant apie nagrinėjamojo produkto gamybos ir pardavimo apimtį 2016 m.;

                                 —

                                 atstovavimą pakopoms, kalbant apie nagrinėjamojo produkto gamybos apimtį 2016 m.;

                                 —

                                 geografinę aprėptį ir

                                 —

                                 Sąjungos gamintojų tipiškumą pagal dydį, t. y. įtraukiant MVĮ ir didesnes bendroves.

                     (30)

                     Tarp atrinktų Sąjungos gamintojų yra ir didelių bendrovių, ir MVĮ. Atrinkti Sąjungos gamintojai buvo įsisteigę šešiose valstybėse narėse ir, remiantis Sąjungos bendradarbiaujančių gamintojų pateiktais duomenimis, kartu jiems tenka daugiau nei 36 % Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties.

                     (31)

                     2017 m. gruodžio 22 d. vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų iš Lenkijos „Geyer&Hosaja“ pranešė Komisijai, kad nusprendė per tyrimą nebebendradarbiauti. Šiam gamintojui pasitraukus 30 konstatuojamojoje dalyje nurodytos procentinės dalys nesikeičia, nes jo gamybos apimtis sudaro mažiau nei 0,1 % visos Sąjungos gamybos apimties. Todėl Komisija padarė išvadą, kad galutinai atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

                     (32)

                     Galiausiai „Giti Group“ pareiškė, kad Komisija turėjo nedelsdama nutraukti tyrimą dėl procedūriniu požiūriu klaidingos išankstinės Sąjungos gamintojų atrankos. Komisija priminė, kad pagal teisės aktus galima atlikti preliminarią Sąjungos gamintojų atranką ir tai naudinga norint atlikti veiksmingą tyrimą per trumpą terminą. Kaip matyti 26–30 konstatuojamosiose dalyse, preliminariai atrinktos bendrovės buvo pakeistos gavus suinteresuotųjų šalių pastabas. Taigi šis teiginys atmestas.

               1.5.2.   Importuotojai

                     (33)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Apie save pranešė penki importuotojai, importuojantys maždaug 430 000 vienetų iš KLR. Buvo atrinktos dvi bendrovės, kurioms tenka [70–90 %] atrankos formą pateikusių importuotojų importo apimties.

               1.5.3.   Eksportuojantys gamintojai

                     (34)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų KLR eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė KLR valdžios institucijų nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

                     (35)

                     44 nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies b punktą Komisija atrinko keturias eksportuojančių gamintojų grupes, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį:

                                 —

                                 „China National Tire Group“, Kinija;

                                 —

                                 „Giti Group“, Kinija;

                                 —

                                 „Hankook Group“, Kinija;

                                 —

                                 „Xingyuan Group“, Kinija.

                     (36)

                     Atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės pagamina daugiau nei 50 % viso į Sąjungą importuojamo nagrinėjamojo produkto.

                     (37)

                     Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir KV.

                     (38)

                     Pastabas dėl siūlomų atrinkti bendrovių pateikė Europos padangų restauravimo asociacija (toliau – BIPAVER), kuri tvirtino, kad dėl galutinai atrinktų gamintojų gali būti didelių neatitikimų tarp 2 ir 3 pakopų produktų asortimento. Jos nuomone, vidutinės importo kainos gali netiksliai atspindėti importo apimties dalį, dėl kurios Sąjungos sektoriui daroma didžiausia žala. Todėl ji paragino Komisiją iš naujo įvertinti ir pakeisti atrinktas bendroves.

                     (39)

                     Komisija įvertino, ar būtų praktiškai įmanoma atrinkti dar daugiau bendrovių. Ji atkreipė dėmesį į tai, kad atrinktas eksportuojančių gamintojų grupes sudaro: 1) 13 juridinių subjektų, dalyvaujančių gaminant ir vidaus rinkoje parduodant nagrinėjamąjį produktą; 2) du susiję eksportuotojai, įsisteigę ne Sąjungoje, ir 3) daugiau nei dešimt susijusių Sąjungoje įsisteigusių importuotojų. Kiekvieno iš tų subjektų pateiktus duomenis reikia sutvarkyti ir patvirtinti. Todėl Komisija nusprendė, kad ištirti daugiau eksportuojančių gamintojų per turimą laiką būtų pagrįstai neįmanoma.

                     (40)

                     BIPAVER taip pat mano, kad dvi iš atrinktų bendrovių nėra tipiškos kompensuotinų subsidijų gavėjos, nes jų buveinės ir kai kurios gamyklos nėra KLR.

                     (41)

                     Komisija pažymėjo, jog tai, kad atskira bendrovė galbūt tiesiogiai negavo konkrečios rūšies tariamos subsidijos, nereiškia, kad atrinktos bendrovės nėra tipiškos, nes siekiama atrinkti tipiškas visos KLR padangų pramonės bendroves pagal teisę naudotis visų rūšių tariamomis subsidijomis. Keturios atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės yra tipiškos pagal teisę naudotis tariamomis subsidijomis, nurodytomis skunde. Todėl Komisija laikė, kad atrinktos bendrovės yra tinkamos siekiant nustatyti, ar tikrai taikomos tariamos subsidijos ir jų mastą.

                     (42)

                     Todėl pasiūlytos atrinkti bendrovės atitinka pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies b punktą. Todėl Komisija nusprendė galutinai pasirinkti siūlomas atrinkti bendroves.

                     (43)

                     Be tų keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų, dar šeši eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad, jeigu jie nebūtų atrinkti, jie norėtų gauti klausimyną ir kitas prašymų formas, kad pareikalautų individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį. Kaip buvo paprašyta, Komisija išsiuntė klausimynus tiems šešiems eksportuojantiems gamintojams. Tačiau nė vienas iš jų į klausimyną neatsakė.

               1.6.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

                     (44)

                     Komisija išsiuntė klausimynus keturiems atrinktiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir atrinktiems Sąjungos gamintojams.

                     (45)

                     Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai ir dešimt atrinktų Sąjungos gamintojų. Nė vienas iš neatrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymų nepateikė.

                     (46)

                     Klausimynas taip pat išsiųstas KV. Jame buvo specialūs klausimynai, skirti „China Development Bank“ (toliau – CDB), „Export Import Bank of China“ (toliau – EXIM), „Agricultural Bank of China“ (toliau – ABC), „Bank of China“ (toliau – BOC) ir „Chinese Export & Credit Insurance Corporation“ (toliau – „Sinosure“). Tos finansų įstaigos buvo konkrečiai nurodytos skunde kaip valstybinės institucijos arba institucijos, kurios Vyriausybės pavedimu ir nurodymu teikia subsidijas. Be to, KV buvo paprašyta perduoti specialų finansų įstaigoms skirtą klausimyną bet kokiai kitai finansų įstaigai, kuri teikia paskolas arba eksporto kreditus atrinktoms bendrovėms arba jų pirkėjams. KV buvo taip pat paprašyta surinkti visus tų finansų įstaigų atsakymus ir išsiųsti juos tiesiogiai Komisijai.

                     (47)

                     Be to, į KV klausimyną buvo įtraukti specialūs klausimynai, skirti tiems natūraliojo kaučiuko, sintetinio kaučiuko, juodosios anglies ir nailono kordo gamintojams, kurie, kaip nurodyta skunde, tiekė atrinktoms bendrovėms medžiagas už mažesnį nei pakankamą atlygį, t. y. „Sinopec“, „Sinopec Baling Co.“, „Chemchina“, „Shandong Haohua“, „Jiangxi Blackcat Carbon Black Co. Ltd.“, „Hangzhou Zhongce Qingquan Industrial Co. Ltd.“ ir „Suqian Junma Tyre Cord Company Limited“. Be to, KV buvo paprašyta perduoti tą specialų klausimyną visiems kitiems aptariamų žaliavų gamintojams ir platintojams, kurie tiekė medžiagas atrinktoms bendrovėms. KV buvo taip pat paprašyta surinkti visus tų gamintojų atsakymus ir išsiųsti juos tiesiogiai Komisijai.

                     (48)

                     Komisija gavo klausimyno atsakymus iš KV kartu su EXIM, BOC, ABC ir „Sinosure“ pateiktais specialaus klausimyno atsakymais.

                     (49)

                     Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą norint padaryti išvadas dėl subsidijų, jų daromos žalos ir Sąjungos interesų. Kinijos prekybos ministerijos patalpose surengtas tikrinamasis vizitas, kurį atliekant taip pat dalyvavo kitų susijusių ministerijų tarnautojai. Be to, atliekant tikrinamąjį vizitą taip pat dalyvavo šių finansų įstaigų atstovai:

                                 —

                                 „Export Import Bank of China“, Pekinas, Kinija;

                                 —

                                 „Agricultural Bank Of China“, Pekinas, Kinija;

                                 —

                                 „Bank of China“, Pekinas, Kinija;

                                 —

                                 „Sinosure“, Pekinas, Kinija.

                     (50)

                     Be to, pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

                                       atrinkti Sąjungos gamintojai

                                             —

                                             „Good Year Firma Oponiarska“, Lenkija;

                                             —

                                             „Wetest“, Čekija;

                                             —

                                             „B.R.P. Pneumatici“, Italija;

                                             —

                                             gamykla „Banden“, Nyderlandai;

                                             —

                                             „Marangoni Spa Ltd.“, Italija;

                                             —

                                             „Roline N.V.“, Nyderlandai;

                                             —

                                             keturi Sąjungos gamintojai, kurie prašė neatskleisti jų pavadinimų;

                                       atrinkti nesusiję Sąjungos importuotojai

                                             —

                                             „Heuver Bandengroothandel B.V“, Nyderlandai;

                                             —

                                             „Häemmerling The Tyre Company GmbH“, Vokietija;

                                       atrinkti KLR gamintojai

                                             „China National Tire Group“:

                                                         —

                                                         „Aeolus Tyre Co. Ltd.“, Dziaodzuo, KLR;

                                                         —

                                                         „Beijing Rubber Research and Design Institute“, Pekinas, KLR;

                                                         —

                                                         „Chemchina Corporation“, Pekinas, KLR;

                                                         —

                                                         „Chemchina Finance“, Pekinas, KLR;

                                                         —

                                                         „China National Tire & Rubber Co. Ltd.“, Pekinas, KLR;

                                                         —

                                                         „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co. Ltd.“ (13), Tajuanas, KLR;

                                                         —

                                                         „Chonche Auto Repair Group Co. Ltd.“, Pekinas, KLR;

                                                         —

                                                         „Henan Tyre Group Co. Ltd.“, Dziaodzuo, KLR;

                                                         —

                                                         „Yanzhou Ruiyuan Rubber Plastic Co. Ltd.“, Dziningas, KLR;

                                                         —

                                                         „Yinhe Power Plant Co. Ltd.“, Dziningas, KLR;

                                                         —

                                                         „QingdaoYellow Sea (Rubber) Group Co. Ltd.“, Čingdao, KLR;

                                                         —

                                                         „Qingdao Yellow Sea Rubber Co. Ltd.“, Čingdao, KLR;

                                                         —

                                                         „Pirelli Tyre Co. Ltd.“, Dziningas, KLR (14);

                                             „Giti Group“:

                                                         —

                                                         „Giti Tire (China) Investment Co.“, Šanchajus, KLR;

                                                         —

                                                         „Giti Tire (Anhui) Co. Ltd.“, Hefėjus, KLR;

                                                         —

                                                         „GITI Radial Tire (Anhui) Ltd.“, Hefėjus, KLR;

                                                         —

                                                         „Anhui Prime Cord Fabrics Company Ltd.“, Hefėjus, KLR;

                                                         —

                                                         „Giti Tire (Hualin) Co. Ltd.“, Hualinas, KLR;

                                                         —

                                                         „Giti Tire (Fujian) Co. Ltd.“, Fudzianas, KLR;

                                                         —

                                                         „GITI Tire (Yinchuan) Co. Ltd.“, Inčuanas, KLR;

                                                         —

                                                         „GITI Greatwall Tire (Yinchuan) Co. Ltd.“, Inčuanas, KLR;

                                                         —

                                                         „GITI Tyre (Chongqing) Company Ltd.“, Čongčingas, KLR;

                                                         —

                                                         „GITI Steel Cord (Hubei) Company Ltd.“, Hubėjus, KLR;

                                                         —

                                                         „3S Engineering Shanghai Company Ltd.“, Šanchajus, KLR;

                                                         —

                                                         „Seyen Machinery (Shanghai) Company Ltd.“, Šanchajus, KLR;

                                             „Hankook Group“:

                                                         —

                                                         „Shanghai Hankook Tire Sales Co. Ltd.“, Šanchajus, KLR;

                                                         —

                                                         „Chongqing Hankook Tire Co. Ltd.“, Čongčingas, KLR;

                                                         —

                                                         „Jiangsu Hankook Tire Co. Ltd.“, Dziangsu, KLR;

                                             „Xingyuan Group“:

                                                         —

                                                         „Xingyuan Tyre Co. Ltd.“, Dongingas, KLR;

                                                         —

                                                         „Guangrao Xinhongyuan Tyre Co. Ltd.“, Dongingas, KLR;

                                                         —

                                                         „Xingyuan International Tyre Co. Ltd.“, Dongingas, KLR;

                                                         —

                                                         „Guangda Tyre Co Ltd.“, Dongingas, KLR.

               1.7.   Laikinųjų priemonių nenustatymas ir tolesnė procedūra

                     (51)

                     Atsižvelgdama į tai, kad 2018 m. gegužės mėn. lygiagrečioje antidempingo byloje Komisija nustatė laikinąsias priemones, ji nusprendė šiuo atveju laikinųjų priemonių nenustatyti. 2018 m. liepos 13 d. visos suinteresuotosios šalys gavo informacinį dokumentą, kuriame buvo aprašyti Komisijos nustatyti preliminarūs faktai, susiję su tariamų subsidijų schemomis, ir pateiktos preliminarios Komisijos išvados dėl žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, kaip numatyta laikinajame antidempingo reglamente.

                     (52)

                     Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų raštu dėl to informacinio dokumento. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

                     (53)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ pareiškė, kad ji neturėtų būti laikoma bendrove, susijusia su „China National Tire & Rubber Co. Ltd.“ (toliau – CNRC). Šiuo požiūriu „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ nesutiko su Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimo akto (ES) 2015/2447 (toliau – Sąjungos muitinės kodeksas) 127 straipsnio taikymu siekiant apskaičiuoti vidutinę svertinę susijusių bendrovių subsidijavimo sumą. „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ nurodė SKP sutarties 16 straipsnyje pateiktą apibrėžtį, pagal kurią viena bendrovė turi kontroliuoti kitą, kad tarp jų būtų galima nustatyti ryšį. „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ pateikė argumentą, kad pagal tą standartą negalėtų būti laikoma susijusia bendrove, nes CNRC tariamai jos nekontroliuoja. Be to, „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ pažymėjo, kad pagrindiniame reglamente nėra jokių nuorodų į Sąjungos muitinės kodeksą.

                     (54)

                     Komisija priminė, kad SKP sutarties 16 straipsnis atkartotas pagrindinio reglamento 9 straipsnio 2 dalyje. Tačiau abu straipsniai susiję tik su Sąjungos pramonės apibrėžtimi ir Sąjungos gamintojų ryšiu su eksportuojančiais gamintojais. Atsižvelgiant į tai, Sąjungos gamintojas gali būti išbrauktas iš Sąjungos pramonės apibrėžties, jeigu jį kontroliuoja eksportuojantis gamintojas. Kita vertus, ir SKP sutartyje, ir pagrindiniame reglamente nieko nekalbama apie ryšio tarp eksportuojančių gamintojų nustatymo metodą siekiant nustatyti subsidijavimo sumą. Siekdama užtikrinti, kad priemonės būtų įgyvendinamos veiksmingai, visų pirma, siekdama užkirsti kelią eksporto srautų nukreipimui per susijusią bendrovę, kuriai taikomas mažiausias muitas, Komisija eksportuojančių gamintojų ryšį paprastai nustato remdamasi 2015 m. lapkričio 24 d. Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimo akto (ES) 2015/2447 127 straipsnyje nustatytais kriterijais. Apie tai pranešime apie inicijavimą buvo aiškiai pranešta visoms šalims tyrimo pradžioje. Be to, nuoroda į Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimo akto 127 straipsnį yra aiškiai pateikta pagrindinio antidempingo reglamento (15) 2 straipsnio 1 dalyje ir Komisija turėtų vienodai vertinti šalis tiek antidempingo, tiek antisubsidijų bylose (16).

                     (55)

                     Muitinės kodekso 127 straipsnio d punkte nustatyta, kad du subjektai laikomi susijusiais, jeigu trečiasis asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 % įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba turėtojas. CNRC yra didžiausia „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ akcininkė. Tiriamuoju laikotarpiu jai priklausė 65 % akcijų. Šiuo metu jai vis dar priklauso 46 % akcijų. Taigi šio tyrimo tikslais „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ ir CNRC laikomos susijusiomis. Todėl minėtas teiginys atmestas.

                     (56)

                     „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ taip pat pateikė pastabą, kad ji turėtų būti laikoma tik bendradarbiaujančia šalimi, o ne eksportuojančia gamintoja, nes bendrovė nebegamina nagrinėjamojo produkto nuo 2017 m. lapkričio mėn.

                     (57)

                     Komisija nustatė, kad „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ buvo eksportuojanti gamintoja visą tiriamąjį laikotarpį. Tai, kad vėliau bendrovė nutraukė gamybą, tyrimo rezultato nekeičia. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (58)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Pirelli“ dar kartą pakartojo teiginį, kad veikia nepriklausomai nuo „China National Tire Group“. Tačiau nė vienas teiginys nebuvo pagrįstas papildomais įrodymais. Visų pirma, „Pirelli“ neginčijo nuosavybės struktūros, kurią Komisija apibūdino galutinio faktų atskleidimo dokumento 2 priede. Todėl Komisija tą teiginį atmetė.

                     (59)

                     Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą galutinėms išvadoms padaryti.

                     (60)

                     Atsižvelgdama į tai, kad žalos laikotarpis ir tiriamasis laikotarpis yra tokie patys kaip lygiagrečiame antidempingo tyrime, 2018 m. birželio 1 d. Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad atliekant šį tyrimą bus taip pat atsižvelgta į su žala susijusią informaciją ir pastabas, kurios buvo pateiktos atliekant antidempingo tyrimą. Nė viena šalis tam požiūriui neprieštaravo.

                     (61)

                     Vykdant lygiagretų antidempingo tyrimą 2018 m. liepos 24 d. šalims buvo pateiktas galutinio faktų atskleidimo dokumentas, kuriame nurodyti esminiai faktai ir aplinkybės, kuriais remdamasi Komisija ketina nustatyti galutinį antidempingo muitą į Sąjungą importuojamam nagrinėjamajam produktui. Be to, 2018 m. rugsėjo 10 d. suinteresuotosioms šalims buvo atskleisti papildomi faktai. Kaip aprašyta 60 konstatuojamojoje dalyje, dėl šių faktų atskleidimų pateiktos pastabos, susijusios su žala, jos priežastimis ir Sąjungos interesais, buvo išsamiai apsvarstytos, kai tinkama, į jas buvo atsižvelgta ir jos buvo įtrauktos į atliekant šį tyrimą padarytas išvadas.

               1.8.   Galutinis faktų atskleidimas

                     (62)

                     2018 m. rugsėjo 28 d. Komisija visoms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketina nustatyti galutinį antisubsidijų muitą į Sąjungą importuojamam nagrinėjamajam produktui.

                     (63)

                     Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo (t. y. 2018 m. spalio 8 d.). Kelios suinteresuotosios šalys paprašė pratęsti terminą. Komisija leido toms šalims teikti pastabas iki 2018 m. spalio 10 d. 10 val.

                     (64)

                     CCCMC, CRIA, trys iš keturių atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų ir du nesusiję importuotojai pateikė pastabų raštu dėl galutinio faktų atskleidimo.

                     (65)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „China National Tire Group“ tvirtino, kad Komisija pažeidė jos teises į gynybą, kai atmetė jos prašymą papildomai pratęsti terminą, iki kurio galima teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. Jos teigimu, Komisija neturėtų dešimties dienų laikotarpio laikyti nustatytu terminu. Be to, nustatydama terminą Komisija turėtų atsižvelgti į aptariamo atvejo ypatumus ir skirti pakankamai laiko pastaboms ir raštu, ir žodžiu pateikti. Dėl tų teiginių Komisija pažymėjo, kad visiškai laikėsi pagrindinio reglamento 30 straipsnio 5 dalyje nustatyto bent 10 dienų termino, per kurį galima teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. Be to, ji taip pat pratęsė tą terminą visoms suinteresuotosioms tyrimo šalims, kurios to prašė, atsižvelgdama į klausimo skubumą, kaip numatyta tame pačiame straipsnyje.

                     (66)

                     „Hämmerling“ paprašė, kad dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui būtų surengtas klausymas, kuriame būtų galima kelti teisinius klausimus, susijusius su vykdomu tyrimu, ir tam tikrus horizontaliuosius klausimus, susijusius su konfidencialios ir nekonfidencialios informacijos duomenų, įtrauktų į TRON prekybos apsaugos priemonių duomenų bazę, apsauga ir su dabartine tvarka per tą duomenų bazę suinteresuotosioms šalims, įsisteigusioms ne Sąjungos teritorijoje, suteikti prieigą prie nekonfidencialių bylų.

                     (67)

                     Komisija pažymėjo, kad ES institucijoms teisiškai privalomas ne Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (17), o Reglamentas Nr. 45/2001 (18). Be to, „Hämmerling“ patvirtino, kad asmens duomenų apsaugos klausimas nėra tiesiogiai susijęs su galimu konkrečiu trukdymu jai pasinaudoti teisėmis į gynybą pagal prekybos apsaugos teisę. Tad Komisija padarė išvadą, kad „Hämmerling“ kaip suinteresuotosios tyrimo šalies statusui ir teisėms į gynybą nebuvo padaryta jokio tiesioginio poveikio.

                     (68)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Hämmerling“ pakartojo teiginį, kad „teisė į asmens duomenų apsaugą yra savarankiška teisė, kurios pažeidimui patvirtinti nereikia konkretaus pavyzdžio ir pakanka tik netinkamo panaudojimo galimybės, kaip antai galimybės, kad duomenys bus pateikti nepatikrintiems duomenų bazės naudotojams trečiosiose šalyse tinkamai neįvertinus, ar jie laikosi duomenų apsaugos teisės“.

                     (69)

                     Atsakydama į tą teiginį Komisija padarė nuorodą į Reglamento Nr. 45/2001 9 straipsnio 6 dalį, pagal kurią ji gali perduoti asmens duomenis, jeigu toks perdavimas yra būtinas arba privalomas pagal teisės aktus teisiniams reikalavimams apginti, ir pažymėjo, kad visi duomenų subjektai turi pasirašyti TRON naudojimo sąlygas (kuriose, be kita ko, nustatyta, kad TRON informacija negali būti suteikiama be leidimo), kai prisijungia prie TRON pirmą kartą, jiems suteikus suinteresuotosios šalies prieigą prie bylos. Todėl, jos nuomone, TRON naudojimas atitinka taikytinas duomenų apsaugos taisykles.

                     (70)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Giti Group“ paprašė surengti klausymą dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui ir tvirtino, kad Komisija pažeidė jos teises į gynybą, nes įtraukė sąlyginio apmokestinimo muitais sistemą į tyrimą labai vėlai ir padarė klaidingas išvadas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas laikėsi nuomonės, kad pagal pranešimą apie inicijavimą buvo galima įtraukti aptariamą schemą. Be to, „Giti Group“ turėjo žinoti, kad ta schema nagrinėjama tyrime, ir turėjo pakankamai laiko pateikti Komisijai visas savo pastabas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas padarė išvadą, kad „Giti Group“ teisės į gynybą nebuvo pažeistos.

                     (71)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo kelios kitos suinteresuotosios šalys pakartojo tuos pačius nuogąstavimus ir paprašė Komisijos pateikti papildomų paaiškinimų.

                     (72)

                     Komisija laikėsi nuomonės, kad nekonfidencialioje byloje, informaciniame dokumente ir galutinio faktų atskleidimo dokumente pateikta pakankamai informacijos, kuri leidžia visoms suinteresuotosioms šalims visapusiškai pasinaudoti savo teisėmis į gynybą. Be to, į nekonfidencialią bylą prieš galutinį faktų atskleidimą buvo įtrauktas bylos prierašas (19), kuriame buvo pateikta paaiškinimų dėl informacinio dokumento. Todėl ji atmetė prašymą pateikti papildomų paaiškinimų.

                     (73)

                     Galiausiai šalys teigė, kad jų teisėms į gynybą buvo padarytas didelis poveikis, nes pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo pateikimo laikotarpis buvo pernelyg trumpas net jį pratęsus ir nebuvo atsižvelgta į šio tyrimo ypatumus.

                     (74)

                     Dėl nustatyto termino Komisija pakartojo, kad laikėsi teisės aktuose nustatyto termino pagal pagrindinio reglamento 30 straipsnio 5 dalį, kaip išsamiau paaiškinta 65 konstatuojamojoje dalyje. Ji pridūrė, kad 2018 m. liepos mėn. šalys gavo išsamų informacinį dokumentą, kuriame buvo atskleisti faktai ir išdėstyti pagrindiniai argumentai ir išvados dėl visų subsidijų, išskyrus perviršinę atsisakytų išieškoti muitų už natūralųjį kaučiuką ir elektrą, tiektus už mažesnį nei pakankamą atlygį, sumą. Tame etape šalims buvo skirtas 25 dienų terminas pastaboms pateikti. Kadangi visoms šalims buvo žinoma dauguma klausimų, po galutinio faktų atskleidimo gautos pastabos taip pat buvo išsamios, nuo 8 iki 63 puslapių.

                     (75)

                     Kalbant apie šiame tyrime nagrinėjamą žalos aspektą, Komisija pažymėjo, kad šalims ir per lygiagretų antidempingo tyrimą buvo pateiktas galutinio faktų atskleidimo dokumentas ir papildomas galutinio faktų atskleidimo dokumentas. Šiame tyrime buvo išnagrinėtos pastabos, gautos po dviejų faktų atskleidimų. Todėl Komisija nusprendė, kad nekonfidencialioje byloje ir faktų atskleidimų dokumentuose jau buvo pakankamai informacijos, kad visos suinteresuotosios šalys galėtų visiškai pasinaudoti savo teisėmis į gynybą iki galutinio faktų atskleidimo dokumente nustatyto termino. Dėl šių priežasčių Komisija laikosi nuomonės, kad per tyrimą buvo paisoma visų suinteresuotųjų šalių teisių į gynybą.

               2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Nagrinėjamasis produktas

                     (76)

                     Nagrinėjamasis produktas – tai tam tikros KLR kilmės naujos ar restauruotos guminės pneumatinės padangos, naudojamos autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 ir kurių KN kodai šiuo metu yra 4011 20 90 ir ex 4012 12 00 (TARIC kodas 4012120010). Šie KN ir TARIC kodai pateikiami tik kaip informacija.

                     (77)

                     Nagrinėjamasis produktas – tai ir naujos, ir restauruotos autobusų arba sunkvežimių pneumatinės padangos, kurioms būdingos tos pačios pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės.

                     (78)

                     Abiejų rūšių nagrinėjamasis produktas pagamintas iš tų pačių žaliavų (nors technologija gali skirtis) ir yra panašios struktūros. Dėl žaliavų ir struktūros skirtumų skiriasi eksploatacinės charakteristikos.

               2.1.1.   Gamybos procesas

         2.1.1.1.   Naujos padangos

                     (79)

                     Naujų sunkvežimių ir autobusų padangų gamybos procesą sudaro: 1) gumos maišymas, 2) padangos sudedamųjų dalių paruošimas, 3) (žalių) padangų gamyba, 4) vulkanizavimas ir 5) baigiamoji apžiūra. Visos sunkvežimių ir autobusų padangos gaminamos iš tų pačių pagrindinių žaliavų, t. y. natūraliojo kaučiuko, sintetinės gumos, plieno, augalinių anglių, kitų cheminių medžiagų ir alyvų ir audinio, ir jas sudaro tos pačios sudedamosios dalys, kaip antai protektoriaus juosta, šoninė sienelė, padangos karkaso vidaus sluoksnis, padangos krašto vielos, plieno juostos ir padangos kordai, net jeigu tarp įvairių šio produkto gamintojų esama tam tikrų skirtumų.

                     (80)

                     Be to, buvo nustatyta, kad naujų sunkvežimių ir autobusų padangų gamybos procesas vyksta taikant įvairias technologijas, bet tai nedaro poveikio bendroms išvadoms dėl pakeičiamumo.

               2.1.1.2.   Restauruotos padangos

                     (81)

                     Restauravimas iš esmės yra perdirbimo procesas, kai naudotos padangos atnaujinamos ant seno padangos karkaso pakeičiant protektorių. Padangų karkasai yra pagrindiniai restauravimo proceso elementai, tad didelę restauruotojo veiklos dalį užima restauruoti tinkamų padangų karkasų atranka ir įsigijimas. Taigi padangų karkasai yra pagrindinė gamybos žaliava ir priklausomai nuo kokybės gali būti tikrasis „pusgaminis“ arba atliekos.

                     (82)

                     Vėlgi šiame procese gali būti naudojamos įvairios technologijos, bet Komisijos išvados dėl pakeičiamumo dėl to nesikeičia.

               2.1.2.   Padangų paskirtys ir tipai

                     (83)

                     Sunkvežimių ir autobusų padangos gaminamos labai įvairių rūšių ir dydžių ir naudojamos labai įvairioms komercinėms transporto priemonėms nuo vietos pristatymo sunkvežimių ir autobusų mieste ar regione iki tolimojo susisiekimo sunkvežimių ir autobusų, atsižvelgiant į jų dydį ir apkrovos indekso specifikacijas. Jos netinka naudoti keleivinėms transporto priemonėms arba kitoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms, taip pat visiškai visureigėms transporto priemonėms, kaip antai žemės ūkio traktoriams.

                     (84)

                     Parduodamos sunkvežimių arba autobusų padangos būna dviejų rūšių ir keturių kategorijų. Labiau tradicinis variantas yra padangos su kameromis. Jose yra vidaus kamera, kurioje yra atskiras vožtuvas ir kuri yra padangos viduje. Padangose be kameros padanga ir ratlankis suformuoja hermetišką siūlę, o vožtuvas įtaisomas tiesiai ratlankyje. Didžioji dauguma Sąjungoje parduodamų sunkvežimių arba autobusų padangų yra padangos be kamerų. Keturios sunkvežimių arba autobusų padangų kategorijos: vairuojamosios padangos, varantiesiems ratams skirtos padangos, priekabų padangos ir universaliosios padangos, kurios gali būti naudojamos įvairiose transporto priemonės vietose. Vairuojamosios padangos skirtos naudoti priekinėje ašyje, kad būtų lengviau vairuoti, tačiau gali būti naudojamos visose sunkvežimių arba autobusų vietose priklausomai nuo transporto priemonės paskirties. Varančiųjų ratų padangos skirtos transmisijai ir užtikrina geresnę trauką. Priekabų padangos skirtos naudoti priekabose, o universaliąsias padangas galima naudoti visose transporto priemonės vietose priklausomai nuo jos paskirties.

                     (85)

                     Naujoms ar restauruotoms padangoms Sąjungos rinkoje taikomi vienodi saugos reikalavimai, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB (20).

               2.2.   Sąjungos padangų rinkos pasidalijimas į tris pakopas

                     (86)

                     Iš Komisijos surinktos ir gautos informacijos matyti, kad Sąjungos autobusų ir sunkvežimių padangų rinka padalyta į tris pakopas arba segmentus. Nors pakopos nėra aiškiai atskirtos, suinteresuotųjų šalių nuomonė apskritai atitinka Komisijos išvadas dėl toliau aprašyto suskirstymo į kategorijas.

                     (87)

                     1 pakopos padangos – tai aukštos klasės naujos pagrindinių gamintojų prekių ženklų padangos. Prekių ženklo atpažinimas yra pagrindinis veiksnys šios pakopos padangoms, kuriuo pateisinamos gerokai didesnės kainos už tikėtinus gerus veiksmingumo rezultatus ir ypač dideles rinkodaros investicijas. Prie šios pakopos pirmiausia priskiriamos originaliosios įrangos sunkvežimių arba autobusų gamintojų (toliau – OE1) padangos. 1 pakopos padangų kokybė užtikrina didelę padangų restauravimo galimybę, nes padangos kuriamos taip, kad jas būtų galima kelis kartus atnaujinti, tad naudojant originalų produktą galima nuvažiuoti dar daugiau kilometrų (įprastai naudojant padangas restauruoti galima iki trijų kartų). 1 pakopos padangos taip pat siejamos su aukštesniu saugos lygiu, neretai užtikrinamas geras aptarnavimas po pardavimo.

                     (88)

                     2 pakopos padangos – tai daugiausia ne aukštos klasės naujos ir restauruotos padangos, kurių kainos sudaro maždaug 65–80 % 1 pakopos padangų kainos. Prie šios pakopos gali būti priskiriamos originaliosios įrangos priekabų gamintojų (toliau – OE2) padangos. Prekių ženklo atpažinimas ir šioje pakopoje atlieka svarbų vaidmenį ir prekių ženklai paprastai gerai žinomi iš pirkėjų, kurie taip pat gali atpažinti padangų gamintojus. Tokias padangas paprastai galima restauruoti bent vieną kartą, nors mažiau nei 1 pakopos padangas, ir jų ridos veiksmingumo rezultatai yra geri.

                     (89)

                     3 pakopos padangos – tai naujos ir restauruotos padangos, kurių ridos veiksmingumo rezultatai yra prastesni, o galimybė restauruoti – labai ribota arba jos nėra. Tokių padangų kaina paprastai mažesnė nei 65 % 1 pakopos padangų kainos ir ridos veiksmingumo. Toje pakopoje prekių ženklo atpažinimas beveik neegzistuoja ir pirkėjui priimant sprendimą pirkti lemiamu veiksniu tampa kaina. Tokioms padangoms aptarnavimo po pardavimo paslaugos paprastai nesiūlomos.

                     (90)

                     Restauruotos padangos gali būti priskiriamos prie 2 arba 3 pakopos. Nors kai kurias Kinijos padangas galima restauruoti, Kinijoje jų restauruojama labai nedaug. Tačiau restauravimas yra gana paplitęs Sąjungoje ir kitose rinkose, pavyzdžiui, Brazilijoje. Sąjungoje restauravimo veiklą vykdo:

                                 —

                                 integruotieji restauruotojai, kurie veikia naudodami naujų padangų gamintojo pavadinimą, prekių ženklą ar įgaliojimus. Jie laikomi naujas padangas parduodančio prekių ženklo tęsiniu. Tai paprastai 2 pakopos padangos,

                                 —

                                 nepriklausomi restauruotojai, paprastai dirbantys gerokai mažesnėse geografinėse rinkose ir mažesne apimtimi. Jie parduoda padangas naudodami savo pavadinimą ar prekių ženklą ir vadovaujasi savo žiniomis. Dauguma jų yra MVĮ (Sąjungoje tokių įmonių yra bent 380). Tai paprastai 3 pakopos padangos.

                     (91)

                     2017 m. spalio 27 d. Komisija paskelbė visoms suinteresuotosioms šalims naujų ir restauruotų padangų aprašą pagal prekių ženklus, parengtą remiantis skundo pateikėjo pateikta informacija.

               2.3.   Teiginiai, susiję su Sąjungos padangų rinkos pasidalijimu

                     (92)

                     Kaip pažymėta 86 konstatuojamojoje dalyje, suinteresuotosios šalys apskritai pritaria rinkos padalijimo į tris pakopas principui.

                     (93)

                     Rinkoje esančių padangų aprašui pagal prekių ženklus, pateiktam 2017 m. spalio 27 d. bylos prieraše, suinteresuotosios šalys iš esmės pritarė, bet buvo pateikti keli suinteresuotųjų šalių teiginiai, kad tam tikrus prekių ženklus reikėtų priskirti prie kitų pakopų. Konkrečiai kalbant, „China National Tire Group“ mano, kad jos prekių ženklas „Aeolus“ priklauso 3 pakopai (o ne 2 pakopai); du importuotojai, importuojantys prekių ženklo „Double Coin“ padangas, pareiškė, kad juos reikėtų priskirti prie 2 pakopos (o ne prie 3 pakopos); „Hankook Group“ mano, kad jos prekių ženklas „Aurora“ priklauso 2 pakopai (o ne 3 pakopai); savo atsakymuose į klausimyną „Giti Group“ pareiškė, kad jos prekių ženklai „Primewell“ ir „GT Radial“ priklauso 2 pakopai (o ne 3 pakopai), o nepriklausomas importuotojas pareiškė, kad jo prekių ženklas „Sailun“ turėtų būti priskirtas prie 2 pakopos (o ne 3 pakopos).

                     (94)

                     Komisija peržiūrėjo tuos teiginius remdamasi suinteresuotųjų šalių pateiktais įrodymais ir informacija, kuri buvo surinkta ex officio vykdant tyrimą. Atsižvelgdama į 81 konstatuojamojoje dalyje išvardytas savybes, ji išnagrinėjo, kiek nurodytų prekių ženklų padangas 1) galima restauruoti, 2) naudoti kaip originaliąją autobusų ir sunkvežimių įrangą ir 3) parduoti tam tikros pakopos rinkoje kiekvienos bendrovės vertinimu.

                     (95)

                     „Hankook Group“ atveju Komisija pritarė, kad prekių ženklą „Aurora“ galima priskirti prie 2 pakopos, kaip prašoma. Tačiau ji taip pat nusprendė, kad prekių ženklą „Hankook“ reikėtų priskirti prie 1 pakopos. Prekių ženklo „Hankook“ padangoms suteikiama teisinė garantija, kad šias padangas galima restauruoti bent vieną kartą. Be to, ji vykdo veiklą kaip OE1 tiekėja Europos bendrovėms, kaip antai „Scania“, „MAN“ ir „Mercedes-Benz“. „Hankook Group“ interneto svetainėje prekių ženklas „Hankook“ pristatomas kaip „aukštos klasės“, o susijusio importuotojo vidaus dokumente, kuris buvo pateiktas vykdant patikrinimą, nurodyta, kad prekių ženklas perkeltas į 1 pakopą.

                     (96)

                     „Giti Group“ atveju Komisija pritarė, kad prekių ženklus „Primewell“ ir „GT Radial“ galima priskirti prie 2 pakopos, kaip prašoma. Komisija taip pat nustatė, kad „Giti“ padangas galima restauruoti. Tačiau „Giti Group“ veikla, susijusi su originaliąja įranga, vykdoma ne sunkvežimių ir autobusų, o keleivinių automobilių padangų sektoriuje. Be to, „Giti Group“ mano, kad jos prekių ženklai priklauso 2 pakopai. Taigi šios grupės prekių ženklai priskirti prie 2 pakopos.

                     (97)

                     „China National Tire Group“ atveju Komisija preliminariai sutiko priskirti prekių ženklą „Aeolus“ prie 3 pakopos, kaip ši bendrovė prašė, remdamasi teiginiais, kad tų padangų paprastai negalima restauruoti ir jos nėra parduodamos originaliosios įrangos rinkoje.

                     (98)

                     Importuotojai, pateikę teiginius dėl prekių ženklų „Double Coin“ ir „Sailun“, nebuvo atrinkti, tad šiame etape Komisija tų teiginių patikrinti negalėjo. Kadangi jie nebuvo atrinkti, jų priskyrimas prie 2 ar 3 pakopos nėra svarbus tyrimo rezultatams. Taigi, nors Komisijai nekyla abejonių dėl importuotojų pateiktų įrodymų dėl jų pirkėjų patirties naudojant tokių prekių ženklų padangas, ji dar nesuformulavo jokios pozicijos dėl jų teiginių.

                     (99)

                     Kelios suinteresuotosios šalys pareiškė, kad pakopų aprašas pagal prekių ženklus taikytinas tik Sąjungai, o kitose rinkose pakopų aprašas gali atrodyti visai kitaip. Visų pirma, Sąjungos pakopų aprašo negalima taikyti Kinijos rinkai. Komisija pabrėžė, kad aprašas pagal prekių ženklus vykdant tyrimą buvo naudojamas siekiant išnagrinėti padėtį Sąjungos rinkoje ir nėra teisiškai svarbus kitoms rinkoms.

               2.3.1.   Prašymai neįtraukti produktų

                     (100)

                     CRIA, CCCMC ir „China National Tire Group“ pareiškė, kad iš nagrinėjamojo produkto apibrėžties reikėtų išbraukti arba naujas, arba restauruotas padangas, nes:

                                 —

                                 naujoms ir restauruotoms padangoms būdingos skirtingos pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės;

                                 —

                                 restauruotų padangų tarnavimo laikas trumpesnis nei naujų padangų;

                                 —

                                 naujos padangos ir restauruotos padangos naudojamos skirtingais tikslais, parduodamos skirtingais kanalais, turi skirtingą paskirtį ir jas skirtingai vertina vartotojai. Visų pirma, restauruotos padangos nėra naudojamos originaliosios įrangos rinkoje, jos paprastai nededamos ant varomosios ašies ir nenaudojamos pavojingas prekes vežančiuose sunkvežimiuose;

                                 —

                                 skiriasi naujų ir restauruotų padangų KN kodai.

                     (101)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Pirelli“ pakartojo panašų teiginį.

                     (102)

                     Tos šalys taip pat pastebėjo, kad Komisija ir Europos Teisingumo Teismas (ESTT) keliose konkurencijos bylose padarė išvadą, jog naujos padangos ir restauruotos padangos yra dvi skirtingos atitinkamos rinkos pagal kainą, pasiūlos struktūrą, paklausos struktūrą, tiekimo kanalus ir pakeičiamumą (21). CRIA ir CCCMC taip pat pažymėjo, kad kitos antidempingo tyrimus atliekančios institucijos naujas ir restauruotas padangas vertina atskirai (22). Po galutinio faktų atskleidimo „Hämmerling“ pakartojo panašų teiginį.

                     (103)

                     CRIA ir CCCMC pareiškė, kad Komisija padarė klaidą vertindama svarbos veiksnius, nes naujas ir restauruotas padangas vertino ne atskirai.

                     (104)

                     „Giti Group“ pareiškė, kad padangų, kurias galima restauruoti arba kelis kartus naudoti pakartotinai, nereikėtų įtraukti į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, nes restauruotinos padangos yra sudėtingesnės nei nerestauruotinos ir turi skiriamųjų techninių ypatumų.

                     (105)

                     Komisija nustatė, kad restauruojant išsaugomos pagrindinės padangos savybės, sudedamosios dalys ir struktūra, kurios buvo suteiktos jai pirminiame gamybos procese. Visų pirma, restauravimo etape pagrindinės padangos techninės specifikacijos, kaip antai dydis, apkrovos indeksas ir greičio klasė, nesikeičia. Naujos padangos (kurias galima ir kurių negalima restauruoti) ir restauruotos padangos gaminamos iš tų pačių žaliavų ir tų pačių sudedamųjų dalių ir yra panašios struktūros.

                     (106)

                     Pagrindinis naujai pagamintos padangos ir restauruotos padangos techninių savybių skirtumas yra tai, kad restauruotos padangos tarnavimo laikas iš tikrųjų gali būti trumpesnis ir restauruota padanga gali būti laikoma mažiau saugiu variantu. Tačiau techninės savybės, kokybė ir saugos aspektai taip pat skirtingai suvokiami ir dviem skirtingoms pakopoms priklausančių naujų padangų sektoriuje. Visų pirma, naudojant žemesnių pakopų padangas galima nuvažiuoti mažiau kilometrų ir jos nebus pasirinktos transporto priemonėms, kurios turi atitikti labai aukštus saugos standartus, kaip antai transporto priemonėms, kuriomis vežamos pavojingos prekės.

                     (107)

                     Taigi Komisija atmetė teiginį, kad naujoms (restauruotinoms ar nerestauruotinoms) ir restauruotoms padangoms būdingos skirtingos pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės.

                     (108)

                     Komisija taip pat nustatė, kad ir naujas, ir restauruotas padangas naudoja sunkvežimių arba autobusų savininkai, daugiausia vykdantys veiklą keleivių ar prekių vežimo trumpais ir ilgais atstumais sektoriuje. Todėl iš esmės galutinė naujų ir restauruotų padangų paskirtis yra ta pati. Komisija taip pat nustatė, kad naujos ir restauruotos padangos naudojamos tiems patiems keturių pagrindinių rūšių naudojimo būdams: vairuojamosios padangos, varantiesiems ratams skirtos padangos, priekabų padangos ir universaliosios padangos; Sąjungos rinkoje joms galioja tie patys saugos reikalavimai, kaip nustatyta susijusiuose teisės aktuose.

                     (109)

                     Taigi teiginys, kad naujų ir restauruotų padangų naudojimo būdai skiriasi, atmestas.

                     (110)

                     Komisija pritarė, kad restauruotos padangos skiriasi nuo naujų 1 pakopos padangų tuo, kad pirmosios nėra parduodamos originaliosios įrangos rinkoje. Komisija taip pat nustatė, kad tas pats pasakytina apie 3 pakopos padangas ir neretai apie 2 pakopos prekių ženklus, kuriais taip pat nėra prekiaujama originaliosios įrangos rinkoje.

                     (111)

                     Taigi Komisija atmetė teiginį, kad naujos ir restauruotos padangos parduodamos skirtingais kanalais.

                     (112)

                     Kalbant apie Komisijos konkurencijos srities sprendimus ir ESTT sprendimą (23), kuriuose nustatyta, kad restauruotos padangos yra atskira produktų rinka, faktiškai tai nėra svarbu apibrėžiant produktą prekybos apsaugos tyrimuose. Apibrėžiant rinką susijungimo byloje dėmesys skiriamas paklausos ir pasiūlos pakeičiamumui (24). Atliekant antidempingo tyrimą rinka apibrėžiama pagal nagrinėjamojo produkto fizines, technines ir chemines savybes. Todėl Komisija šį teiginį atmetė.

                     (113)

                     Kalbant apie teiginį dėl produkto apibrėžties antidempingo bylose trečiosiose šalyse, Komisija pažymėjo, kad apibrėžiant produktą prekybos apsaugos tyrimą atliekanti institucija turi didelę veikimo laisvę (25). Todėl dėl to, kaip tyrimą atliekančios institucijos trečiosiose šalyse pasinaudojo savo veikimo laisve šiuo klausimu, šiame tyrime negali būti ribojama Komisijos veikimo laisvė.

                     (114)

                     Taip pat teigiama, kad nagrinėjamasis produktas neturėtų būti priskirtas prie kelių KN kodų. Šiuo požiūriu Komisija priminė, kad, pirma, labai dažnai pasitaiko, kad vienam nagrinėjamajam produktui priskiriami keli KN kodai. Tai natūralu atsižvelgiant į Kombinuotosios nomenklatūros struktūrą. Be to, pranešime apie inicijavimą aiškiai nurodyta, kad KN kodai išvardijami tik kaip informacija. Antra, nebuvo pateikta jokių faktinių įrodymų ir Komisija nerado jokios informacijos, jog nagrinėjamasis produktas apibrėžtas taip, kad importuojamų restauruotų ir naujų padangų negalima laikyti Sąjungoje pagamintų restauruotų ir naujų padangų alternatyva ir tiesiogiai su jomis konkuruojančiu produktu. Tas pats pasakytina apie gamintojo ir vartotojo požiūrius, platinimo kanalus arba kitus veiksnius, susijusius su vienos ar kelių produktų kategorijų buvimu, palyginti su alternatyva, kad šiame tyrime naujos ir restauruotos padangos būtų atskirtos.

                     (115)

                     Galiausiai suinteresuotosios šalys pareiškė, kad dėl rinkos segmentacijos Sąjungoje manoma, kad restauruotos padangos yra prastesnės kokybės nei naujos 1 pakopos padangos, net jeigu jos buvo restauruotos panaudojant 1 pakopos padangų karkasus.

                     (116)

                     Komisija pritarė šiam teiginiui, kuris atitinka šiam tyrimui parengtą pakopų aprašą, ir nagrinėjo tik 2 ir 3 pakopų restauruotas padangas.

               2.4.   Panašus produktas

                     (117)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų pagrindinės fizinės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios:

                                 —

                                 nagrinėjamojo produkto;

                                 —

                                 Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo produkto.

                     (118)

                     Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

               3.   SUBSIDIJAVIMAS

         3.1.   Įžanga. Vyriausybės planai, projektai ir kiti dokumentai

                     (119)

                     Prieš analizuodama tariamą subsidijavimą subsidijomis arba subsidijų programomis, Komisija įvertino Vyriausybės planus, projektus ir kitus dokumentus, kurie buvo susiję su viena ar keliomis subsidijomis arba subsidijų programomis. Ji nustatė, kad, dėl toliau išdėstytų priežasčių, visomis vertinamomis subsidijomis arba subsidijų programomis įgyvendinami KV centriniu lygmeniu nustatytų planų skatinti padangų pramonę tikslai.

                     (120)

                     KLR nacionalinės ekonomikos ir socialinės raidos 13-ajame penkmečio plane (toliau – 13-asis penkmečio planas), aprėpiančiame 2016–2020 m. laikotarpį, pabrėžiama strateginė KV vizija tobulinti ir skatinti svarbių pramonės sektorių veiklą. Jame pabrėžiama technologijų inovacijų svarba KLR ekonominei plėtrai ir tolesnė žaliojo vystymosi principų svarba. Remiantis to plano 5 skyriumi, viena svarbiausių vystymosi krypčių – skatinti tradicinės pramonės struktūros modernizavimą, kaip nurodyta ir 12-ajame penkmečio plane. Ši idėja toliau plėtojama 22 skyriuje, kuriame paaiškinama KLR tradicinės pramonės modernizavimo strategija skatinant technologinius pokyčius. Šiuo požiūriu 13-ajame penkmečio plane nurodyta, kad bus teikiama parama bendrovėms, siekiant „visapusiškos pažangos tokiose srityse kaip produktų technologija, pramonės įranga, aplinkos apsauga ir energijos vartojimo efektyvumas“. 7 langelyje konkrečiai nurodyti projektai, šiuo atveju susiję su galutinės grandies naftos chemijos produktais (įskaitant padangas). Aplinkos apsauga plačiau aptariama 44 skyriuje. Remiantis šiuo skyriumi, svarbiems pramonės sektoriams bus taikomas netaršios gamybos atnaujinimas; 16 langelyje šiuo klausimu konkrečiai nurodyta naftos chemijos pramonė.

                     (121)

                     Konkrečiau kalbant, KV taip pat paskelbė 13-ąjį penkmečio planą, skirtą chemijos ir naftos chemijos pramonės plėtrai (toliau – 13-asis naftos chemijos pramonės penkmečio planas), į kurį įtraukta ir padangų pramonė ir kuris grindžiamas 13-uoju penkmečio planu. To plano įžangoje pažymima, kad naftos chemijos ir chemijos pramonė yra svarbus Kinijos nacionalinės ekonomikos ramstis. Jame toliau plėtojami technologijų inovacijų, struktūrinio koregavimo ir žaliojo vystymosi principai, nurodyti 13-ajame penkmečio plane; šie principai susiejami su konkrečiais naftos chemijos pramonės tikslais (žr. III skyrių „Pagrindiniai uždaviniai“) ir įvairiomis mokesčių ir finansinės paramos priemonėmis (žr. IV skyriaus „Apsaugos priemonės“. 4 skirsnį „Politikos paramos stiprinimas“).

                     (122)

                     Be to, siekdama įgyvendinti 13-ąjį naftos chemijos pramonės penkmečio planą KV paskelbė specialų planą padangų pramonei, t. y. Padangų pramonės politiką (26). Toje politikoje pabrėžiama, kad pagrindinis KV prioritetas yra struktūrinis padangų pramonės koregavimas, technologinės reformos ir išmetamo teršalų kiekio mažinimas. 6 straipsnyje minima, kad skatinama didelio veiksmingumo radialinių padangų ir TBR padangų be kameros gamybos plėtra. Be to, Padangų pramonės politikos preambulėje konstatuojama, kad „šia pramonės politika remiasi visi atitinkami departamentai imdamiesi veiksmų, susijusių su įvairiais investicijų valdymo, žemės suteikimo, aplinkos vertinimo, energijos taupymo vertinimo, saugos leidimų, kreditų finansavimo ir elektros tiekimo aspektais įgyvendinant tokį padangų pramonės projektą, kaip gamybos įrenginių statyba ir technologijų plėtra“.

                     (123)

                     Galiausiai tame dokumente taip pat nustatomos patekimo į rinką sąlygos, nes į rinką gali patekti tik tam tikrus gamybos pajėgumus viršijančios įmonės, atitinkančios aplinkosaugos reikalavimus (27).

                     (124)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo KV pakartojo savo pagrindinę poziciją dėl Kinijos penkmečio planų teigdama, kad jie nėra privalomi ir turėtų būti vertinami tik kaip „gairių“ dokumentai. Komisija su ta pozicija nesutiko. Iš tikrųjų, 13-ojo penkmečio plano 17 skyriuje konstatuojama: „nacionalinės plėtros strategija ir planas atlieka pagrindinį ir

                           saistantį

                        vaidmenį“. (28) Be to, 13-ojo naftos chemijos pramonės penkmečio plano IV skyriuje numatyta, kaip organizuojamas plano įgyvendinimas, ir pažymima, kad įmonės turi: „įvykdyti pagrindines plane išvardytas užduotis, užtikrinti savireguliavimą ir laiku pranešti apie su plano įgyvendinimu susijusias problemas“ (29). Galiausiai Padangų pramonės politikos preambulėje minima, kad ją „atitinkamai įgyvendina visi suinteresuotieji subjektai“. Todėl tie planai nėra tik bendro pobūdžio raginantys teiginiai, juose vartojamos formuluotės, iš kurių darytina išvada apie jų privalomą pobūdį.

                     (125)

                     Toliau nurodytuose dokumentuose padangų pramonė taip pat nurodoma kaip strateginė, prioritetinė ir (arba) skatinamoji pramonės šaka:

                                 —

                                 Valstybės tarybos sprendimas Nr. 40 dėl pramonės struktūros koregavimo skatinimo laikinųjų priemonių skelbimo ir įgyvendinimo (toliau – Sprendimas Nr. 40). Tame sprendime nurodyta, kad Pramoninės struktūros koregavimo žinynas, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas Nr. 40, yra svarbus pagrindas, pagal kurį nustatomos investicijų kryptys. Pagal jį KV administruoja investicinius projektus, formuoja ir įgyvendina viešųjų finansų, mokesčių, kredito, žemės, importo ir eksporto politiką (30). To žinyno VIII skyriuje padangų pramonė ir konkrečiai tam tikrų padangų, kaip antai „didelio veiksmingumo radialinių padangų (įskaitant sunkvežimių padangas be kameros (…))“, gamyba įvardyta kaip skatinamoji pramonės šaka (31). Komisija nurodė, kad pagal teisinį pobūdį Sprendimas Nr. 40 yra Valstybės tarybos, aukščiausios KLR administracinės institucijos, pavedimas. Šiuo požiūriu sprendimas yra teisiškai privalomas kitoms valdžios institucijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams (32).

                                 —

                                 Pagal jo III.1, III.5 ir VIII skyrius Nacionalinėmis vidutinio ir ilgojo laikotarpių mokslo ir technologijų vystymo gairėmis (2006–2020 m.) remiamas svarbiausių pramonės šakų ir prioritetinių sričių vystymas ir skatinama teikti joms įvairią finansinę ir fiskalinę paramą. To dokumento III.1 ir III.5 skyriuose įvardijant 1 prioritetinę sritį „Pramonės energijos vartojimo efektyvumas“ ir 31 prioritetinę sritį „Pagrindinės žaliavos“ aiškiai nurodoma (naftos) chemijos pramonė. VIII skyriuje suformuluotas raginimas toms prioritetinėms sritims teikti finansinę ir fiskalinę paramą.

                                 —

                                 KV parengtame Kinijos eksportuojamų naujų ir aukštųjų technologijų produktų žinyne (33)„naujos pneumatinės (guminės, ≥ 24 colių skerspjūvio pločio) radialinės padangos, naudojamos autobusams arba sunkvežimiams“ įvardijamos kaip produktai, kurių eksportą reikia skatinti.

                                 —

                                 Vietos lygmeniu didžiausia Kinijoje padangų gamybos pramonė yra Šandongo provincijoje, kurioje taip pat patvirtinti padangų pramonės skatinimo planai. Pavyzdžiui, 2014 m. spalio mėn. Šandongo provincijos Vyriausybė patvirtino Šandongo provincijos padangų pramonės pertvarkymo ir modernizavimo įgyvendinimo planą (34), kuriame, be kita ko, nustatomi gamybos tikslai pagaminti 91 mln. sunkvežimių ir autobusų radialinių padangų iki 2017 m. ir 120 mln. tokių padangų iki 2020 m. ir numatoma parama pagrindinėms sunkvežimių ir autobusų padangų įmonėms.

                     (126)

                     Apibendrinant, padangų pramonė laikoma pagrindine, strategine pramonės šaka, kurios vystymosi KV aktyviai siekia kaip politinio tikslo.

               3.2.   Dalinis nebendradarbiavimas ir rėmimasis turimais faktais

         3.2.1.   Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatų taikymas lengvatinio skolinimo, žaliavų tiekimo už mažesnį nei pakankamą atlygį ir eksporto kredito draudimo atvejais

                     (127)

                     Kad būtų patogiau administraciniu požiūriu, Komisija paprašė KV nusiųsti specialius klausimynus keturiems konkretiems skunde paminėtiems valstybės bankams ir „Sinosure“, taip pat visoms kitoms finansų įstaigoms, kurios teikė paskolas ar eksporto kreditus atrinktoms bendrovėms arba jų pirkėjams. Komisija taip pat paprašė KV nusiųsti specialius klausimynus natūraliojo kaučiuko, sintetinio kaučiuko, juodosios anglies ir nailono kordo gamintojams, kurie, kaip nurodyta skunde, tiekė atrinktoms bendrovėms medžiagas už mažesnį nei pakankamą atlygį, ir visiems kitiems aptariamų žaliavų gamintojams ir platintojams, kurie jas tiekė atrinktoms bendrovėms.

                     (128)

                     Pirma KV neatsiliepė į Komisijos prašymą. Todėl rašte dėl informacijos neišsamumo Komisija pakartojo savo prašymą siekdama kuo labiau išnaudoti galimybę į tyrimą įtraukti finansų įstaigas ir žaliavų tiekėjus, kad jie pateiktų Komisijai būtiną informaciją ir būtų galima nustatyti faktus, susijusius su tariamo subsidijavimo buvimu ir jo mastu. Gavusi raštą dėl informacijos neišsamumo KV iš tikrųjų kreipėsi į pirmiau nurodytas finansų įstaigas ir tiekėjus. Tačiau į klausimyną atsakė tik trys valstybės bankai, kuriuos konkrečiai nurodė skundo pateikėjas, ir „Sinosure“.

               3.2.1.1.   Lengvatinis skolinimas

                     (129)

                     KV teigimu, ji neturi jokių įgaliojimų prašyti informacijos iš į klausimyną neatsakiusių valstybės bankų, nes jie veikia nepriklausomai nuo KV.

                     (130)

                     Komisija su tuo požiūriu nesutiko. Pirma, kaip supranta Komisija, KV gali prašyti informacijos iš valstybės valdomų subjektų (kurie gali būti bendrovės arba valstybinės ir (arba) finansų įstaigos), kuriuose KV priklauso pagrindinis arba didelis akcijų paketas. Iš tikrųjų, pagal Kinijos Liaudies Respublikos valstybės valdomo įmonių turto įstatymą (35) valstybės valdomo turto priežiūros ir administravimo agentūros, kurias įsteigia Valstybės tarybos Valstybės valdomo turto priežiūros ir administravimo komisija, ir vietos liaudies Vyriausybės atlieka įmonių, į kurias investuoja valstybė, kapitalo dalininkų funkcijas ir pareigas Vyriausybės vardu. Taigi tokios agentūros turi teisę į turto grąžą, dalyvauti priimant svarbius sprendimus ir renkant įmonių, į kurias investuoja valstybė, vadovus. Be to, pagal pirmiau minėto Valstybės valdomo turto įstatymo 17 straipsnį įmonės, į kurias investuoja valstybė, leidžia Vyriausybėms ir atitinkamiems Vyriausybių departamentams ir agentūroms vykdyti priežiūrą ir administravimą, nesipriešina viešajai priežiūrai ir atsiskaito kapitalo dalininkams.

                     (131)

                     Be to, KV taip pat tinkamai įgaliota bendrauti su finansų įstaigomis, net kai jos nėra valdomos valstybės, nes visos jos patenka į Kinijos bankų reguliavimo institucijos jurisdikcijos sritį. Pavyzdžiui, pagal Bankų priežiūros įstatymo (36) 33 ir 36 straipsnius CBRC yra įgaliota reikalauti, kad visos KLR įsisteigusios finansų įstaigos teiktų informaciją, kaip antai finansines ataskaitas, statistines ataskaitas ir informaciją apie verslo veiklą ir vadovybę. CBRC taip pat gali nurodyti finansų įstaigoms atskleisti informaciją viešai.

                     (132)

                     Be to, nors buvo pateikta tam tikrų bendro pobūdžio paaiškinimų apie paskolų patvirtinimo ir rizikos valdymo sistemų veikimą, nė vienas iš bendradarbiaujančių valstybės bankų nepateikė konkrečios informacijos, susijusios su atrinktoms bendrovėms suteiktomis paskolomis, teigdami, kad jie privalo laikytis statutinių ir reglamentavimo reikalavimų ir sutarčių sąlygų, susijusių su atrinktų bendrovių informacijos konfidencialumu.

                     (133)

                     Todėl Komisija prašė atrinktas eksportuojančių gamintojų grupes leisti susipažinti su valstybės ir privačių bankų, kurie suteikė šioms bendrovėms paskolas, turima su konkrečiomis bendrovėmis susijusia informacija. Nors atrinktos bendrovės sutiko leisti susipažinti su jų banko duomenimis, bankai atsisakė pateikti reikiamą išsamią informaciją.

                     (134)

                     Galiausiai Komisija gavo duomenų tik apie trijų 48 konstatuojamojoje dalyje nurodytų valstybės bankų organizacinę struktūrą ir nuosavybės teises; informacijos iš kitų finansų įstaigų, teikusių paskolas atrinktoms bendrovėms, negauta. Be to, nė viena iš finansų įstaigų nepateikė konkrečios informacijos apie atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms suteiktų paskolų rizikos vertinimą.

                     (135)

                     Kadangi Komisija neturėjo jokios informacijos apie daugumą valstybės bankų, teikusių paskolas atrinktoms bendrovėms, ir jokios su konkrečiomis bendrovėmis susijusios informacijos apie bendradarbiaujančių bankų suteiktas paskolas, ji nusprendė, kad negavo itin svarbios informacijos apie šį tyrimo aspektą.

                     (136)

                     Todėl Komisija pranešė KV, kad nagrinėdama tariamą subsidijavimą taikant lengvatinį skolinimą ir tokio subsidijavimo mastą jai gali tekti naudotis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį.

                     (137)

                     Atsakydama į Komisijos raštą ir su informaciniu dokumentu ir galutinio faktų atskleidimo dokumentu susijusiose pastabose KV išreiškė prieštaravimą dėl pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies taikymo lengvatinio skolinimo atveju. KV pakartojo, kad neturi su bankais susijusių įgaliojimų. KV taip pat manė, kad bendradarbiaudama darė viską, ką galėjo, kad Komisija jai užkrovė nepagrįstą papildomą naštą ir kad trūkstama informacija nėra „reikalinga“, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį, nes ji jau buvo pateikta atsakant į klausimynus.

                     (138)

                     Komisija ir toliau laikėsi pozicijos, kad KV turi teisę prašyti bankų pateikti informaciją dėl 130 ir 131 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių. Ji pripažino, kad KV išsiuntė bankams atitinkamus klausimynus ir kad ji gavo atsakymus iš trijų valstybės bankų. Ji panaudojo gautą informaciją ir ją papildė faktais, susijusiais tik su trūkstamomis dalimis.

                     (139)

                     Ta trūkstama informacija daugiausia susijusi su dviem aspektais: pirma, informacija apie nebendradarbiaujančių bankų nuosavybės ir valdymo struktūrą. Ta informacija buvo būtina Komisijai, kad ji nustatytų, ar tie bankai yra valstybinės institucijos arba ne. Antra, su konkrečiomis bendrovėmis susijusi bendradarbiaujančių bankų informacija, pvz., apie banko vidaus paskolų patvirtinimo procesą ir bankų atliekamą kreditingumo vertinimą suteikiant paskolas atrinktoms bendrovėms, buvo reikalinga, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį, siekiant nustatyti, ar paskolos atrinktoms bendrovėms buvo teikiamos lengvatinėmis sąlygomis. Be to, tokius vidaus dokumentus gali pateikti tik bankai ir jie negali būti pateikti kartu su atrinktų bendrovių klausimynų atsakymais.

                     (140)

                     Galiausiai Komisija mano, kad neužkrovė KV nepagrįstos naštos. Iš pat pradžių Komisija į savo tyrimą įtraukė tik tas finansų įstaigas, kurios teikė paskolas atrinktoms bendrovėms. Komisija taip pat neprašė KV nustatyti tų finansų įstaigų tapatybės, nes bankų pavadinimų ir adresų sąrašas ir prašymas išsiųsti klausimynus buvo pateikti KV pačioje tyrimo pradžioje, 2017 m. gruodžio mėn. KV turėjo daug laiko, kad įvykdytų Komisijos prašymą. Tačiau faktiškai KV išsiuntė Komisijos klausimynus bankams tik 2018 m. kovo 28 d., nustatydama trijų darbo dienų terminą bankams pateikti atsakymus. Toks delsimas nėra sietinas su Komisijos veiksmais. Tad, jos nuomone, ji padarė viską, kad padėtų KV įvykdyti užduotis, kurias ji buvo paprašyta įvykdyti.

                     (141)

                     Todėl Komisija ir toliau tvirtino, kad nagrinėdama tariamą subsidijavimą taikant lengvatinį skolinimą ir tokio subsidijavimo mastą ji iš dalies turėjo remtis turimais faktais.

               3.2.1.2.   Eksporto kredito draudimas

                     (142)

                     „Sinosure“ iš dalies atsakė į atrinktoms bendrovėms pateiktą specialų klausimyną dėl eksporto kredito draudimo. Tačiau „Sinosure“ nepateikė prašomų patvirtinamųjų dokumentų apie įmonės valdymą, kaip antai metinės ataskaitos arba įstatų, motyvuodama tai tuo, kad tai konfidenciali informacija.

                     (143)

                     „Sinosure“ taip pat nepateikė konkrečios informacijos apie padangų sektoriaus įmonėms teikiamą eksporto kredito draudimą ir įmokų dydį arba išsamių duomenų apie eksporto kredito draudimo veiklos pelningumą.

                     (144)

                     Neturėdama tokios informacijos Komisija manė, kad ji negavo ypač svarbios informacijos, susijusios su šiuo tyrimo aspektu.

                     (145)

                     Kaip supranta Komisija, KV gali gauti valstybės valdomų subjektų (kurie gali būti bendrovės arba valstybinės ir (arba) finansų įstaigos), kuriuose KV priklauso pagrindinis arba didelis akcijų paketas, informaciją. Tai pasakytina ir apie „Sinosure“, kurią visiškai valdo valstybė. Todėl Komisija pranešė KV, kad nagrinėdama tariamą subsidijavimą taikant eksporto kredito draudimą ir tokio subsidijavimo mastą jai gali tekti naudotis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį.

                     (146)

                     Atsakydama į Komisijos raštą ir su informaciniu dokumentu ir galutinio faktų atskleidimo dokumentu susijusiose pastabose KV išreiškė prieštaravimą dėl pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies taikymo eksporto kredito draudimo atveju ir pažymėjo, kad „Sinosure“ pateikė klausimyno atsakymus ir atsakė į Komisijos klausimus atliekant patikrinimą vietoje.

                     (147)

                     „Sinosure“ iš tikrųjų pateikė klausimyno atsakymus ir jos atstovai dalyvavo atliekant patikrinimą KV patalpose. Tačiau, kaip paminėta 142 ir 143 konstatuojamosiose dalyse, pateikta informacija buvo neišsami ir Komisija negalėjo daryti išvadų dėl itin svarbių tyrimo dalių, susijusių su eksporto kredito draudimu, t. y. ar „Sinosure“ yra valstybinė institucija ir ar atrinktų bendrovių mokamos įmokos atitinka rinkos sąlygas.

                     (148)

                     Taigi Komisija padarė išvadą, kad nustatydama faktus, susijusius su eksporto kredito draudimu, ji turėjo iš dalies vadovautis turimais faktais.

               3.2.1.3.   Žaliavų tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                     (149)

                     Nė vienas iš natūraliojo kaučiuko, sintetinio kaučiuko, juodosios anglies ir nailono kordo gamintojų, tiekusių žaliavas atrinktoms bendrovėms, nepateikė KV išsiųstų specialių klausimynų atsakymų.

                     (150)

                     KV teigimu, ji neturi jokių įgaliojimų prašyti informacijos iš į klausimyną neatsakiusių valstybės valdomų tiekėjų, nes jie veikia nepriklausomai nuo KV. Komisija su tuo požiūriu nesutinka. Kaip supranta Komisija, KV gali gauti valstybės valdomų subjektų (kurie gali būti bendrovės arba valstybinės ir (arba) finansų įstaigos), kuriuose KV priklauso pagrindinis arba didelis akcijų paketas, informaciją.

                     (151)

                     Be to, KV atsisakė pateikti Kinijos tiriamų žaliavų gamintojų pavadinimų ir nuosavybės struktūros apžvalgą teigdama, kad tai konfidenciali informacija.

                     (152)

                     Kadangi Komisija neturėjo jokios informacijos apie valstybės valdomų gamintojų, tiekusių žaliavas atrinktoms bendrovėms, įmonės valdymą ir jokios su konkrečiomis bendrovėmis susijusios informacijos apie žaliavų atrinktoms bendrovėms tiekėjų žaliavų kainų nustatymą, ji nusprendė, kad negavo itin svarbios informacijos apie šį tyrimo aspektą.

                     (153)

                     Todėl Komisija pranešė KV, kad nagrinėdama tariamą subsidijavimą tiekiant žaliavas už mažesnį nei pakankamą atlygį ir tokio subsidijavimo mastą jai gali tekti naudotis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį.

                     (154)

                     Atsakydama į Komisijos raštą ir pastabose dėl informacinio dokumento KV išreiškė prieštaravimą dėl pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies taikymo žaliavų tiekimo už mažesnį nei pakankamą atlygį atveju dėl tų pačių priežasčių, kaip paaiškinta 137 konstatuojamojoje dalyje. Kalbant apie tai, kad KV neturi teisės prašyti informacijos iš gamintojų, ir apie nepagrįstą KV užkrautą naštą, Komisija ir toliau laikosi savo argumentų, išdėstytų 138 ir 140 konstatuojamosiose dalyse, kurie taip pat taikytini žaliavų atrinktoms bendrovėms tiekėjams.

                     (155)

                     Ta trūkstama informacija daugiausia susijusi su dviem aspektais: pirma, informacija apie nebendradarbiaujančių gamintojų nuosavybės ir valdymo struktūrą. Neturėdama tokios informacijos Komisija negalėjo nustatyti, ar tie gamintojai yra valstybinės institucijos ar ne. Antra, su konkrečiomis bendrovėmis susijusi informacija iš nebendradarbiaujančių gamintojų, pvz., informacija apie atrinktoms bendrovėms tiekiamų žaliavų kainų nustatymą. Tokia informacija yra reikalinga, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį, kad būtų galima nustatyti, ar žaliavos atrinktoms bendrovėms buvo tiekiamos už mažesnį nei pakankamą atlygį. Be to, tokią informaciją gali pateikti tik gamintojai ir ji negali būti pateikta kartu su atrinktų bendrovių klausimynų atsakymais.

                     (156)

                     Taigi Komisija ir toliau laikėsi nuomonės, kad jai teko vadovautis turimais faktais, kad nustatytų faktus, susijusius su natūraliojo kaučiuko, sintetinio kaučiuko, juodosios anglies ir nailono kordo tiekimu už mažesnį nei pakankamą atlygį pagal 28 straipsnio 1 dalį.

               3.2.2.   Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatų taikymas vienam eksportuojančiam gamintojui (kiek tai susiję su eksporto kredito draudimu)

                     (157)

                     „Xingyuan Group“ savo klausimyno atsakymuose informavo, kad tiriamuoju laikotarpiu neturėjo jokio eksporto kredito draudimo susitarimo. Tačiau po tikrinamojo vizito Komisija nustatė, kad bendrovė gavo dotacijų jai grąžinant 2016 m. sumokėtas eksporto kredito draudimo įmokas, reiškia aprėpiamas ir tiriamasis laikotarpis. Pateiktuose dokumentuose nėra paaiškinama, ar tos grąžinamosios išmokos yra visa bendrovės sumokėta eksporto draudimo įmokos suma, ar tik jos dalis.

                     (158)

                     Tokiomis aplinkybėmis Komisija nusprendė, kad gavo neteisingą arba klaidinančią informaciją.

                     (159)

                     Todėl Komisija pranešė bendrovei, kad ji ketina savo išvadas iš dalies grįsti turimais faktais (kiek tai susiję su eksporto kredito draudimu) pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį.

                     (160)

                     Atsakydama į Komisijos raštą bendrovė prieštaravo pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies taikymui (kiek tai susiję su eksporto kredito draudimu). Ji tvirtino, kad nevykdė tiesioginio eksporto, tad jai nekilo jokios kredito rizikos. Todėl bendrovei nereikėjo eksporto kredito draudimo ir ji negalėjo gauti grąžinamųjų išmokų, susijusių su įmokomis, kurių nemokėjo.

                     (161)

                     Komisija sutiko, kad bendrovė vykdė tik netiesioginį eksportą į ES. Tačiau bendrovės teiginys, kad jai nereikėjo eksporto kredito draudimo ir kad ji negalėjo gauti grąžinamųjų išmokų už draudimo įmokas, kurių nemokėjo, prieštaravo bylos medžiagoje esantiems įrodymams, iš kurių matyti, kad bendrovė faktiškai buvo gavusi grąžinamąją išmoką. Bendrovė nesugebėjo paaiškinti, kodėl Vyriausybė skirtų grąžinamąją išmoką už įmoką, kurios bendrovė tariamai nemokėjo. Komisija taip pat pažymėjo, kad bendrovės ir jos pardavimą į ES vykdančių prekiautojų teisės ir pareigos nebuvo aiškiai apibrėžtos. Faktiškai tiriamuoju laikotarpiu bendrovė atliko kai kuriuos eksporto formalumus pardavimą į ES vykdančių prekiautojų vardu ir gavo importo muito lengvatas natūraliajam kaučiukui, naudojamam eksportuojamose padangose, nors tiesiogiai jų neeksportavo.

                     (162)

                     Nesant jokios naujos iš bendrovės gautos priešingos informacijos, Komisija padarė išvadą, kad bendrovė pateikė neteisingą ir neišsamią informaciją apie per tiriamąjį laikotarpį gautą eksporto kredito draudimą. Taigi Komisija rėmėsi turimais faktais darydama išvadą dėl tos bendrovės eksporto kredito draudimo, kurį sudarė didžiausia eksporto kredito draudimo subsidijos suma, palyginti su kitomis atrinktomis bendrovėmis.

               3.2.3.   Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatų taikymas vienam eksportuojančiam gamintojui (kiek tai susiję su lengvatiniu finansavimu)

                     (163)

                     „Huaqin Rubber Industry Group“ ir „Yanzhou Yinhe Power Plant Co. Ltd.“ nepateikė išsamios informacijos apie savo paskolų sutartis.

                     (164)

                     Todėl Komisija pranešė nagrinėjamosioms bendrovėms, kad ketina savo išvadas iš dalies grįsti turimais faktais (kiek tai susiję su informacija apie tas sutartis) pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį. Atsakydamos į Komisijos raštą, kuriuo ji informavo aptariamas bendroves apie galimą pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies taikymą, jos išreiškė prieštaravimą dėl jos taikymo apskritai.

                     (165)

                     Tačiau, kadangi nebuvo pateikta papildomų įrodymų, susijusių su 163 konstatuojamojoje dalyje paminėtomis paskolų sutartimis, Komisija ir toliau iš dalies rėmėsi turimais faktais, kad padarytų išvadą dėl tų paskolų sutarčių.

               3.3.   Subsidijos ir subsidijų programos pagal šio tyrimo aprėptį

                     (166)

                     Remiantis skunde, pranešime apie inicijavimą ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija nagrinėtas tariamas subsidijavimas taikant tokias KV subsidijas:

                                 i)

                                 lengvatinės politikos paskolos, kredito linijos, eksporto pardavėjų ir eksporto pirkėjų kreditai, kitoks finansavimas ir garantijos;

                                 ii)

                                 lengvatinis eksporto kredito draudimas;

                                 iii)

                                 dotacijų programos:

                                             —

                                             garsių prekių ženklų programa;

                                             —

                                             paramos eksportui dotacijos, kaip antai atlygis pažangioms eksporto įmonėms arba už eksporto rezultatus, atlygis už laikinojo įvežimo perdirbti prekybos procedūrą, dotacijos užsienio investicijoms;

                                             —

                                             aplinkos apsaugos dotacijos, kaip antai specialus energijos taupymo technologijų reformų fondas, švarios gamybos technologijų fondas, aplinkos apsaugos ir išteklių išsaugojimo skatinimo priemonės;

                                             —

                                             dotacijos, susijusios su technologijų modernizavimu arba pertvarka, kaip antai Valstybinio pagrindinių technologijų projektų fondo subsidijos, MTTP veiklos skatinimas pagal mokslo ir technologijų paramos planus, pagrindinių pramonės sektorių koregavimo, atgaivinimo ir technologijų atnaujinimo skatinimas;

                                             —

                                                ad hoc subsidijos, kurias teikia savivaldybių arba provincijų valdžios institucijos;

                                 iv)

                                 negautos pajamos pagal tiesioginio atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programas:

                                             —

                                             įmonių pajamų mokesčio lengvatos aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms;

                                             —

                                             įmonių pajamų mokesčio atskaita moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai;

                                             —

                                             Vakarų regiono lengvatinė mokesčių politika;

                                             —

                                             atleidimas nuo žemės naudojimo mokesčio arba jo sumažinimas;

                                             —

                                             vietos mokesčių nuolaidos;

                                 v)

                                 negautos pajamos pagal netiesioginių mokesčių ir importo tarifų programas:

                                             —

                                             atleidimas nuo PVM ir importo tarifų lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga ir technologijomis;

                                             —

                                             importo muitų netaikymas laikinojo įvežimo perdirbti prekybai;

                                 vi)

                                 Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei pakankamą atlygį:

                                             —

                                             Vyriausybės natūraliojo kaučiuko tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį;

                                             —

                                             Vyriausybės sintetinio kaučiuko tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį;

                                             —

                                             Vyriausybės juodosios anglies tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį;

                                             —

                                             Vyriausybės nailono kordo tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį;

                                             —

                                             Vyriausybės elektros energijos tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį;

                                             —

                                             Vyriausybės žemės ir žemės naudojimo teisių suteikimas už mažesnį nei pakankamą atlygį.

               3.4.   Lengvatinis finansavimas ir draudimas: paskolos

                     (167)

                     Remiantis keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių pateikta informacija, joms paskolas teikė 32 KLR įsisteigusios finansų įstaigos. Iš tų 32 finansų įstaigų 27 buvo valstybės bankai (37). Kitos penkios finansų įstaigos yra privačios. Tačiau specialų klausimyną užpildė tik trys valstybės bankai, nepaisant KV pateikto prašymo, susijusio su visomis finansų įstaigomis, kurios teikė paskolas atrinktoms bendrovėms.

               3.4.1.   Valstybės bankai, veikiantys kaip valstybinės institucijos

                     (168)

                     Komisija patikrino, ar valstybės bankai veikė kaip valstybinės institucijos pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį ir 2 straipsnio b dalį. Šiuo atžvilgiu, ar valstybės įmonė yra valstybinė institucija, nustatoma pagal šiuos kriterijus (38): „Svarbiau ne tai, kaip subjektas naudojasi įgaliojimais vykdyti Vyriausybės funkcijas, o tai, kad šie įgaliojimai jam suteikti. Vyriausybė (siaurąja prasme) gali suteikti subjektams įgaliojimų įvairiais būdais. Todėl norint įrodyti, kad konkrečiam subjektui tokie įgaliojimai suteikti, gali prireikti įvairių įrodymų. Įrodymai, kad subjektas faktiškai vykdo Vyriausybės funkcijas, gali būti laikomas įrodymu, kad jam suteikti ar pavesti Vyriausybės įgaliojimai, ypač jei šie įrodymai patvirtina, kad ši praktika tvari ir sisteminga. Mūsų nuomone, įrodymai, kad Vyriausybė vykdo reikšmingą subjekto arba jo veiklos kontrolę, tam tikromis aplinkybėmis gali būti naudojami kaip įrodymas, kad tas subjektas turi Vyriausybės įgaliojimų ir jais naudojasi Vyriausybės funkcijoms atlikti. Vis dėlto pabrėžiame, kad, išskyrus tuos atvejus, kai įgaliojimai tiesiogiai perduodami teisiniu dokumentu, vien oficialių sąsajų tarp subjekto ir Vyriausybės (siaurąja prasme), tikėtina, nepakaks, kad būtų nustatyta, kad subjektas turi Vyriausybės įgaliojimų. Todėl, pvz., vien tai, kad Vyriausybė yra subjekto didžiausias akcininkas, neįrodo, kad ji vykdo reikšmingą jo veiklos kontrolę, ar kad ji yra suteikusi subjektui Vyriausybės įgaliojimų. Vis dėlto kai kuriais atvejais, jei remiantis įrodymais matyti, kad yra daug oficialių Vyriausybės kontrolės požymių, ir taip pat yra įrodymų, kad tokia kontrolė reikšmingai taikoma, remiantis tokiais įrodymais galima daryti išvadą, kad atitinkamas subjektas naudojasi Vyriausybės įgaliojimais.“ Šiuo atveju išvada, kad valstybės bankai naudojasi Vyriausybės įgaliojimais yra pagrįsta oficialiais Vyriausybės kontrolės požymiais ir įrodymais, kad tokia kontrolė reikšmingai taikoma.

                     (169)

                     Komisija rinko informaciją apie valstybei priklausančias akcijas ir oficialius Vyriausybės kontrolės požymius valstybės bankuose. Ji taip pat analizavo, ar kontrolė reikšmingai taikoma. Tuo tikslu Komisijai teko iš dalies remtis turimais faktais, nes KV ir valstybės bankai atsisakė pateikti įrodymų, susijusių su sprendimų priėmimo procesu, po kurio buvo taikomas lengvatinis skolinimas.

                     (170)

                     Siekdama atlikti šią analizę Komisija visų pirma išnagrinėjo informaciją, susijusią su trimis valstybės bankais, kurie užpildė specialų klausimyną ir leido atlikti tikrinimą.

               3.4.1.1.   Bendradarbiaujantys valstybės bankai

                     (171)

                     Toliau nurodyti trys valstybės bankai pateikė klausimynų atsakymus, kurie patikrinti vietoje: EXIM, ABC ir BOC.

               a)
               Nuosavybės teisės ir oficialūs KV kontrolės požymiai

                     (172)

                     Remdamasi klausimyno atsakymuose pateikta ir per tikrinamąjį vizitą gauta informacija Komisija nustatė, kad KV priklausė, tiesiogiai arba netiesiogiai, daugiau nei 50 % kiekvienos iš šių finansų įstaigų akcijų.

                     (173)

                     Kalbant apie oficialius Vyriausybės kontrolės požymius trijuose bendradarbiaujančiuose valstybės bankuose, Komisija visus juos klasifikavo kaip „pagrindines valstybės finansų įstaigas“. Konkrečiai, pranešime „Laikinosios taisyklės dėl stebėtojų tarybų pagrindinėse valstybės finansų įstaigose“ nurodyta, kad: „Pagrindinės valstybės finansų įstaigos, nurodytos šiose taisyklėse, yra valstybės politikos bankai, komerciniai bankai, finansinio turto valdymo įmonės, vertybinių popierių bendrovės, draudimo bendrovės ir t. t. (toliau – valstybės finansų įstaigos), kurių stebėtojų tarybos narius skiria Valstybės taryba.“

                     (174)

                     Pagrindinių valstybės finansų įstaigų stebėtojų tarybos nariai skiriami pagal Laikinąsias pagrindinių valstybės finansų įstaigų stebėtojų tarybų taisykles. Remdamasi šių laikinųjų taisyklių 3 ir 5 straipsniais Komisija nustatė, kad stebėtojų tarybos narius skiria Valstybės taryba, kuriai jie yra atskaitingi; tai rodo, kad valstybės institucijos kontroliuoja bendradarbiaujančių valstybės bankų veiklą. Be šių bendrai taikomų požymių, Komisija nustatė papildomus požymius, susijusius su trimis valstybės bankais:

               EXIM

                     (175)

                     EXIM buvo įsteigtas ir veikia pagal Valstybės tarybos paskelbtą „Pranešimą dėl „Export-Import Bank of China“ įsteigimo“ ir EXIM įstatus. Pagal EXIM įstatus valstybė tiesiogiai skiria banko vadovybę. Stebėtojų tarybą skiria Valstybės taryba remdamasi Laikinosiomis pagrindinių valstybės valdomų finansų įstaigų stebėtojų tarybų taisyklėmis (Valstybės tarybos dekretas Nr. 282) ir kitais įstatymais ir teisės aktais; stebėtojų taryba atskaitinga Valstybės tarybai.

                     (176)

                     Įstatuose taip pat paminėta, kad EXIM partijos komitetas atlieka pagrindinį vadovaujantį ir politinį vaidmenį užtikrindamas, kad EXIM įgyvendintų partijos ir valstybės politiką ir svarbiausias užduotis. Partijos vadovybė dalyvauja veikloje, susijusioje su visais banko valdymo aspektais.

                     (177)

                     Įstatuose taip pat nustatyta, kad EXIM siekia remti užsienio prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo plėtrą, tarpvalstybines investicijas, iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“, bendradarbiavimą tarptautinių pajėgumų ir įrangos gamybos srityse. Jo veiklos sritis apima trumpalaikes, vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikes paskolas, patvirtinamas pagal valstybės užsienio prekybos ir išorės ryšių politiką, kaip antai eksporto kreditą, importo kreditą, užsienio inžinerijos paskolas, užsienio investicines paskolas, Kinijos Vyriausybės užsienio pagalbos paskolas ir eksporto pirkėjų paskolas.

               ABC

                     (178)

                     kaip nurodyta ABC įstatų 137 straipsnyje, KV, kaip pagrindinė akcininkė, kuriai priklauso 79,62 % akcijų, gali skirti visus direktorių valdybos narius. Pagal įstatų 204 straipsnį tai taikoma ir stebėtojų tarybai.

                     (179)

                     Be to, remiantis ABC įstatais, direktorių valdyba sprendžia dėl banko verslo strategijos ir biudžeto, priima sprendimus dėl investicijų, skiria banko prezidentą ir valdybos sekretorių, formuoja ir stebi banko rizikos valdymo sistemą. Šis negalutinis pareigų sąrašas parodo, kad valstybės institucijos kontroliuoja ABC įprastą veiklą.

                     (180)

                     Komisija taip pat nustatė, kad 2017 m. valstybės valdomos finansų įstaigos, įskaitant ABC ir BOC, pakeitė savo įstatus, kad padidintų Kinijos komunistų partijos (toliau – KKP) aukščiausiu bankų sprendimų priėmimo lygmeniu.

                     (181)

                     Naujuosiuose įstatuose nustatyta, kad:

                     (182)

                     direktorių valdybos pirmininkas yra partijos komiteto sekretorius;

                     (183)

                     KKP vaidmuo yra užtikrinti, kad bankas įgyvendintų KKP ir valstybės politiką ir gaires, ir vykdyti priežiūrą; ji taip pat atlieka vadovaujantį ir kontroliuojantį vaidmenį skiriant darbuotojus (įskaitant vyresniąją vadovybę) ir

                     (184)

                     direktorių valdyba, priimdama visus svarbius sprendimus, turi atsižvelgti į partijos komiteto nuomones.

               BOC

                     (185)

                     kaip nurodyta įstatų 125 straipsnyje, KV, kaip pagrindinė akcininkė, kuriai priklauso 64,63 % akcijų, gali skirti vykdomuosius banko direktorius ir direktorius konsultantus, kurie sudaro banko direktorių valdybą.

                     (186)

                     Be to, remiantis BOC įstatais, direktorių valdyba, be kitų dalykų, sprendžia dėl finansų įstaigos strateginių principų, formuoja verslo ir pagrindinių investicijų planus, priima sprendimus dėl aukštesniojo lygmens personalo, kaip antai prezidento, valdybos sekretoriaus, viceprezidento ir kitų aukštesniojo lygmens vadovų, patvirtinimo ar atleidimo. Valdyba toliau sprendžia dėl akcininkų susirinkime priimtų rezoliucijų įgyvendinimo ir tvirtina įmonių valdymo politiką. Šis negalutinis pareigų sąrašas parodo, kad valstybės institucijos kontroliuoja BOC įprastą veiklą.

                     (187)

                     Be to, naujos nuostatos dėl KKP vaidmens, išdėstytos 181 konstatuojamojoje dalyje, taip pat taikomos BOC.

               b)
               Įrodymai, iš kurių matyti, kad Vyriausybė vykdė reikšmingą tų įstaigų veiklos kontrolę

                     (188)

                     Be to, Komisija paprašė pateikti informacijos apie tai, ar KV vykdė reikšmingą trijų bendradarbiaujančių valstybės bankų veiklos kontrolę, kiek tai susiję su jų skolinimo politika ir rizikos vertinimu, kai jie teikė paskolas padangų pramonei. Šiuo atžvilgiu vadovautasi šiais reguliavimo dokumentais:

                                 —

                                 KLR komercinės bankininkystės įstatymo (toliau – Bankininkystės įstatymas) 34 straipsnis;

                                 —

                                 Bendrųjų skolinimo taisyklių (kurias įgyvendina „People's Bank of China“) 15 straipsnis;

                                 —

                                 13-ojo naftos chemijos pramonės penkmečio plano 4 skyrius;

                                 —

                                 Sprendimas Nr. 40;

                                 —

                                 Padangų pramonės politikos preambulė;

                                 —

                                 Kinijos bankininkystės reguliavimo komisijos (toliau – CBRC) įgyvendinimo priemonės Kinijos finansuojamų komercinių bankų administracinių licencijų išdavimo srityje (CBRC įsakymas [2017] Nr. 1);

                                 —

                                 CBRC įgyvendinimo priemonės užsienio valstybių finansuojamų bankų administracinių licencijų išdavimo srityje (CBRC įsakymas [2015] Nr. 4);

                                 —

                                 Bankininkystės sektoriaus finansų įstaigų direktorių ir vyresniųjų pareigūnų kvalifikacijų administracinės priemonės (CBRC įsakymas [2013] Nr. 3).

                     (189)

                     Peržiūrėdama tuos reguliavimo dokumentus dėl toliau nurodytų priežasčių Komisija nustatė, kad KLR finansų įstaigos veikia bendroje teisinėje aplinkoje, kurioje joms nurodoma priimant finansinius sprendimus atsižvelgti į KV pramonės politikos tikslus.

                     (190)

                     Kalbant apie EXIM, jo viešosios politikos įgaliojimai nustatyti pranešime dėl „Export Import Bank of China“ įsteigimo ir įstatuose.

                     (191)

                     Bendru lygmeniu, Bankininkystės įstatymo, kuris taikomas visoms Kinijoje veikiančioms finansų įstaigoms, 34 straipsnyje teigiama, kad „komerciniai bankai vykdo skolinimo veiklą, vadovaudamiesi nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikiais ir valstybės pramonės politikos gairėmis“. Nors Bankininkystės įstatymo 4 straipsnyje nustatyta, kad „komerciniai bankai pagal įstatymus vykdo verslo veiklą jokiam padaliniui ar asmeniui nesikišant. Komerciniai bankai savarankiškai prisiima civilinę atsakomybę už visą savo juridinio asmens turtą“, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Bankininkystės įstatymo 4 straipsnis taikomas atsižvelgiant į to įstatymo 34 straipsnį, t. y. jeigu valstybė patvirtina viešąją politiką, bankai ją įgyvendina ir vykdo valstybės nurodymus.

                     (192)

                     Be to, Bendrųjų skolinimo taisyklių 15 straipsnyje numatyta: „Remdamiesi valstybės politika atitinkami departamentai gali subsidijuoti paskolų palūkanas, siekdami skatinti tam tikrų pramonės šakų augimą ir tam tikrų vietovių ekonominę plėtrą.“

                     (193)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo KV pateikė pastabą, kad Komisija neteisingai išaiškino Bankininkystės įstatymo 34 straipsnį. 34 straipsnio nederėtų aiškinti atskirai, o bendrųjų nuostatų dalį sudarantis 4 straipsnis turi viršesnį poveikį kitiems įstatymo straipsniams. Tačiau šio tyrimo išvadomis (ir ankstesnių Komisijos tyrimų išvadomis dėl tos pačios subsidijų programos) (39) nebuvo patvirtintas teiginys, kad priimdami skolinimo sprendimus bankai neatsižvelgia į Vyriausybės politiką ir planus. Veikiau patvirtinta priešingai, kaip aprašyta 202–206 konstatuojamosiose dalyse. Todėl Komisija nustatė, kad Bankininkystės įstatymo 4 straipsniu komerciniams bankams nedraudžiama atsižvelgti į Vyriausybės pramonės politiką ir planus.

                     (194)

                     KV taip pat paprašė neatsižvelgti į Bendrųjų skolinimo taisyklių 15 straipsnį, nes jis buvo priimtas daugiau nei prieš 20 metų ir ilgą laiką netaikomas. Tačiau kartu KV pripažino, kad oficialiai Bendrosios skolinimo taisyklės dar nėra panaikintos. Todėl Komisija nusprendė, kad nuoroda į Bendrąsias skolinimo taisykles vis dar galioja.

                     (195)

                     Valstybės pramonės politika vykdoma centrinio planavimo lygmeniu, kaip paaiškinta 3.1 skirsnyje. Kalbant apie padangų pramonę, 13-ojo naftos chemijos pramonės penkmečio plano 5 skyriuje numatoma „stiprinti finansų, apmokestinimo, prekybos ir pramonės politikos ryšį. Užtikrinti bankų ir įmonių ryšį ir įgyvendinti gamybos bendradarbiavimo politiką. Didinti pagrindinių įmonių ir pagrindinių projektų finansinę paramą. Panaudoti turimus specialius kapitalo kanalus (specialius projektus ir fondus ir kt.) siekiant ir toliau remti pramonės modernizavimą ir techninę rekonstrukciją.“

                     (196)

                     Be to, Padangų pramonės politika „yra pagrindas visiems atitinkamiems padaliniams“ imtis veiksmų „tokių padangų pramonės projektų kredito finansavimo“ srityje.

                     (197)

                     Panašiai, Sprendime Nr. 40 visoms finansų įstaigoms nurodoma teikti kreditinę paramą konkrečiai „skatinamiesiems“ projektams. Kaip jau paaiškinta 3.1 skyriuje, padangų pramonės projektai priskiriami „skatinamųjų“ kategorijai. Todėl Sprendimu Nr. 40 patvirtinama pirmesnė išvada dėl Bankininkystės įstatymo, kad bankai naudojasi Vyriausybės įgaliojimais vykdydami lengvatinių kreditų teikimo operacijas.

                     (198)

                     Atsakydama į informacinį dokumentą KV pateikė pastabą, kad pagal Sprendimą Nr. 40 kreditinę paramą galima teikti tik jeigu ji grindžiama kreditų paskolos principais. Komisija pripažino, kad pagal to sprendimo 17 ir 18 straipsnius bankų taip pat prašoma laikytis kreditavimo principų. Tačiau, kaip išsamiau paaiškinta 202–206 konstatuojamosiose dalyse, atlikdama tyrimą Komisija negalėjo nustatyti, kad tai būtų daroma praktikoje.

                     (199)

                     Komisija taip pat nustatė, kad Kinijos bankininkystės reguliavimo komisija (toliau – CBRC) naudojasi plačiais patvirtinimo įgaliojimais, susijusiais su visais visų KLR įsisteigusių finansų įstaigų (įskaitant privačias ir užsienio finansų įstaigas) valdymo aspektais, pavyzdžiui (40):

                                 —

                                 visų finansų įstaigų vadovų paskyrimo patvirtinimas ir pagrindinės buveinės, ir vietos padalinių lygmenimis. CBRC patvirtinimas būtinas priimant į darbą visų lygmenų vadovus nuo aukščiausių pareigų iki padalinių vedėjų ir net užsienio padaliniuose dirbti skiriamus vadovus ir už pagalbines funkcijas atsakingus vadovus (pvz., IT vadovus) ir

                                 —

                                 labai ilgas administracinių patvirtinimų sąrašas, įskaitant padalinių steigimo, naujų veiklos krypčių kūrimo arba naujų produktų pardavimo, banko įstatų pakeitimo, daugiau nei 5 % akcijų pardavimo, kapitalo didinimo, gyvenamosios vietos pakeitimo, organizacinės formos pakeitimo ir kt. patvirtinimus.

                     (200)

                     Bankininkystės įstatymas yra teisiškai privalomas. Privalomas penkmečio planų ir Sprendimo Nr. 40 pobūdis nustatytas 3.1 skirsnyje. Privalomas CBRC reguliuojamųjų dokumentų pobūdis nustatytinas pagal jos, kaip bankininkystės reguliavimo institucijos, įgaliojimus. Privalomas kitų dokumentų pobūdis įrodytas į juos įtrauktomis stebėjimo ir vertinimo sąlygomis.

                     (201)

                     Tuo pagrindu Komisija padarė išvadą, kad KV sukūrė normatyvinį pagrindą, kurio turėjo laikytis KV paskirti ir jai atskaitingi vadovai ir stebėtojai. Todėl KV rėmėsi normatyviniu pagrindu, siekdama vykdyti reikšmingą trijų bendradarbiaujančių valstybės bankų veiklos kontrolę, kiek tai susiję su jų paskolomis padangų pramonei.

                     (202)

                     Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis paskolomis. Per tikrinamąjį vizitą trys bendradarbiaujantys valstybės bankai tvirtino, kad faktiškai suteikdami minėtas paskolas jie taikė sudėtingą kredito rizikos vertinimo politiką ir metodus. Per tikrinamąjį vizitą KV, ABC ir BOC atstovai taip pat pažymėjo, kad per pastaruosius dvejus metus sumažino bendrąją kredito poziciją padangų pramonės atžvilgiu, nes nustatė tam tikrų su pertekliniu sektoriaus pajėgumu susijusių problemų.

                     (203)

                     Tačiau jokių konkrečių pavyzdžių, susijusių su atrinktomis bendrovėmis, nebuvo pateikta. Trys bendradarbiaujantys valstybės bankai atsisakė pateikti informaciją, įskaitant jų konkrečius su atrinktomis bendrovėmis susijusius kredito rizikos vertinimus, dėl reguliavimo sumetimų ir sutarčių sąlygų, nors Komisija pateikė jiems raštišką atrinktų bendrovių sutikimą atsisakyti konfidencialumo teisių.

                     (204)

                     Nesant konkrečių įrodymų dėl kreditingumo vertinimo, Komisija išnagrinėjo bendrą teisinę aplinką, kaip nurodyta 188–201 konstatuojamosiose dalyse, kartu su trijų bendradarbiaujančių valstybės bankų veikla, susijusia su atrinktoms bendrovėms suteiktomis paskolomis. Toks elgesys neatitiko jų oficialios pozicijos tikrinamojo vizito metu, nes praktiškai jie veikė ne pagal kruopščius rinka grįstus rizikos vertinimus.

                     (205)

                     Per tikrinamuosius vizitus nustatyta, kad, išskyrus tam tikras paskolas užsienio valiuta, keturioms atrinktų eksportuojančių gamintojų grupėms paskolos suteiktos taikant palūkanų normas, panašias į „People's Bank of China“ (toliau – PBOC) bazines palūkanų normas, neatsižvelgiant į bendrovių finansinę ir kredito rizikos padėtį. Taigi, paskolos suteiktos mažesnėmis nei rinkos normomis, palyginti su norma, kuri atitinka keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų rizikos profilį. Be to, atrinktos bendrovės gavo atnaujinamąsias paskolas, pagal kurias jos gali termino pabaigos dieną nedelsiant pakeisti paskolomis sumokėtą kapitalą nauju kapitalu pagal naujas paskolas. Dviejų iš atrinktų bendrovių grupių atveju mokėjimo grafikai buvo pertvarkyti ir skolos buvo panaikintos dėl finansinių sunkumų.

                     (206)

                     Komisija taip pat nustatė, kad trys bendradarbiaujantys valstybės bankai į nacionalinį centrinį kreditų registrą ne visada įtraukė paskolas, apie kurias turėjo pranešti kaip apie „neįprastas“ paskolas. Prievolė pranešti apie tokias „neįprastas“ paskolas ypač taikoma tuomet, kai paskolos buvo restruktūrizuotos, kai skolininkas nevykdo mokėjimo įsipareigojimų arba kai buvo suteiktos atnaujinamosios paskolos. Tokie atvejai nustatyti visoms keturioms atrinktų eksportuojančių gamintojų grupėms. Pagal CBRC „Rizika pagrįsto paskolų klasifikavimo gaires“ visi šie atvejai turėjo būti įtraukti į centrinį kreditų registrą. Finansų įstaigoms nepranešus iškraipoma centriniame kreditų registre nurodyta bendrovės kredito padėtis, nes registras neatspindi tikrojo bendrovės kreditingumo. Todėl, net jei finansų įstaiga taikytų rinka grindžiamą rizikos vertinimą, ji tai atliktų remdamasi netikslia informacija.

                     (207)

                     Taigi Komisija padarė išvadą, kad KV vykdė reikšmingą trijų bendradarbiaujančių valstybės bankų veiklos kontrolę, kiek tai susiję su jų skolinimo politika ir rizikos vertinimu padangų pramonėje.

               c)
               Išvada dėl bendradarbiaujančių finansų įstaigų

                     (208)

                     Komisija nustatė, kad minėtą teisinę sistemą įgyvendina trys bendradarbiaujančios valstybės finansų įstaigos, vykdydamos valdžios funkcijas, susijusias su padangų sektoriumi, todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio b dalį kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu bei pagal atitinkamą PPO teismo praktiką jos veikė kaip valstybinės įstaigos.

               3.4.1.2.   Nebendradarbiaujantys valstybės bankai

                     (209)

                     Kaip nurodyta 3.2 skirsnyje, nė vienas iš kitų valstybės bankų, kurie teikė paskolas atrinktoms bendrovėms, specialaus klausimyno neužpildė. Todėl pagal 127–136 konstatuojamosiose dalyse pateiktas pastabas Komisija nusprendė naudotis turimais faktais, kad nustatytų, ar šie valstybės bankai gali būti laikomi viešosiomis įstaigomis.

                     (210)

                     Atlikdama antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno (41) Komisija nustatė, kad toliau išvardyti bankai, kurie teikė paskolas keturioms atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms, įtrauktoms į tyrimą, iš dalies arba visiškai priklausė pačiai valstybei arba valstybės valdomiems juridiniams asmenims: „China Development Bank“, „China Construction Bank“, „Industrial and Commercial Bank of China“, „Bank of Communications“, „China Everbright Bank“, „Postal Savings Bank“, „China Merchants Bank“, „Shanghai Pudong Development Bank“, „China Industrial Bank“, „Shenyang Rural Commercial Bank“, „Bank of Shanghai“, „Ningbo Bank“, „China CITIC Bank“, „China Guangfa Bank“, „China Bohai Bank“ ir „Huaxia Bank“.

                     (211)

                     Remdamasi viešai pateikiama informacija, kaip antai banko svetaine, metinėmis ataskaitomis, banko kataloguose arba internete pateikta informacija, Komisija taip pat nustatė, kad toliau nurodyti bankai, kurie teikė paskolas keturioms atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms, iš dalies arba visiškai priklausė pačiai valstybei arba valstybės valdomiems juridiniams asmenims:

                                 Banko pavadinimas

                                 Informacija apie nuosavybės struktūrą

                                 „Hankou Bank“

                                 bent 34,86 % akcijų priklauso valstybės valdomiems subjektams

                                 „Hubei Bank“

                                 bent 42,55 % akcijų priklauso vietos valdžios institucijoms ir valstybės valdomiems subjektams

                                 „Huishang Bank“

                                 daugiausia priklauso valstybei, akcijas turi daugelis valstybės valdomų subjektų ir su vietos valdžios institucijomis susijusių subjektų

                                 „Dongying Bank“

                                 20,88 % priklauso „Dongying City Bureau of Finance“, 11,14 % – „Dongying State-owned Assets Operation Co., Ltd.“

                                 „Bank of Tianjin“

                                 bent 40,2 % akcijų priklauso vietos valdžios institucijoms ir valstybės valdomiems subjektams

                                 „Bank of Kunlun“

                                 priklauso bendrovei „China National Petroleum Corporation“ (valstybės valdomas subjektas)

                                 „Shanghai Rural Commercial Bank“

                                 valstybės valdomam subjektui priklauso 35,52 % akcinio kapitalo

                                 „China Industrial International Trust Limited“

                                 „Industrial Bank“ patronuojamoji įmonė, dėl kurios vykdant antisubsidijų tyrimą dėl HRF buvo nustatyta, kad ją valdo valstybė (42)

                                 „Daye Trust Co., Ltd.“

                                 „China Orient Asset Mgt Co. Ltd.“ patronuojamoji įmonė (valstybės valdoma turto valdymo bendrovė)

                                 „Sinotruk Finance Co., Ltd.“

                                 priklauso bendrovei „Sinotruk“ (valstybės valdomas subjektas)

                     (212)

                     Komisija taip pat nustatė, kad nesant susijusių finansų įstaigų pateiktos konkrečios informacijos, kuri būtų priešinga, kad KV nuosavybės teisės ir kontrolė pagrįsta oficialiais požymiais dėl tų pačių priežasčių, kurios išdėstytos 3.4.1.1 skirsnyje. Konkrečiai, remiantis turimais faktais, nebendradarbiaujančių valstybės bankų, taip pat kaip ir trijų bendradarbiaujančių valstybės bankų atveju, vadovai ir stebėtojai laikomi KV paskirtais ir jai atskaitingais.

                     (213)

                     Dėl vykdomos reikšmingos kontrolės Komisija laikė, kad išvados dėl trijų bendradarbiaujančių finansų įstaigų, kurios suteikė didžiąją dalį keturioms atrinktoms bendrovių grupėms suteiktų paskolų tiriamuoju laikotarpiu (priklausomai nuo bendrovės, 30–50 %) gali būti laikomos tipiškomis taip pat ir nebendradarbiaujančių valstybės finansų įstaigų atžvilgiu. Normatyvinis pagrindas, išnagrinėtas 3.4.1.1 skirsnio b punkte, vienodai taikomas ir šiuo atveju. Nesant priešingų įrodymų, remiantis geriausiais turimais faktais, taip pat kaip ir trijų bendradarbiaujančių valstybės bankų atveju, nėra konkrečių kreditingumo vertinimo įrodymų, tad 3.4.1.1 skirsnio b punkte pateikta analizė dėl normatyvinio pagrindo konkretaus taikymo vienodai taikoma ir šiuo atveju.

                     (214)

                     Be to, Komisija pastebėjo, kad daugumoje paskolų sutarčių, kurias Komisija gavo iš atrinktų bendrovių, nurodytos panašios sąlygos, o sutarta skolinimo norma buvo panaši ir iš dalies sutapo su trijų bendradarbiaujančių valstybės bankų nurodyta norma.

                     (215)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl trijų bendradarbiaujančių valstybės bankų padarytos išvados yra pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį turimi faktai, pagal kuriuos galima įvertinti kitus valstybės bankus, nes tie paskolų sąlygų ir skolinimo normų panašumai ir trijų finansų įstaigų tipiškumas buvo patikrinti.

                     (216)

                     Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad kiti valstybės bankai, kurie teikia paskolas atrinktoms bendrovėms, yra valstybinės institucijos pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį ir 2 straipsnio b dalį.

               3.4.1.3.   Išvada dėl valstybės finansų įstaigų

                     (217)

                     Atsižvelgdama į minėtas aplinkybes Komisija nustatė, kad visos Kinijos valstybės finansų įstaigos, kurios teikė paskolas keturioms atrinktoms bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupėms, yra valstybinės institucijos pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį ir 2 straipsnio b dalį.

                     (218)

                     Be to, net jei valstybės bankai nebūtų laikomi valstybinėmis institucijomis, Komisija nustatė, kad dėl tų pačių 220–223 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių būtų laikoma, kad jie KV pavedimu ir nurodymu atlieka funkcijas, kurios paprastai pavedamos Vyriausybei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Todėl jų veikla būtų priskiriama KV bet kuriuo atveju.

               3.4.2.   Pavedimas ir nurodymas privačioms finansų įstaigoms

                     (219)

                     Komisija vėliau išnagrinėjo likusias finansų įstaigas. Dėl toliau išvardytų penkių finansų įstaigų, remiantis HRF byloje nustatytais faktais (43) ir viešai paskelbta informacija, buvo padaryta išvada, kad jos yra privačios: „JPMorgan Chase Bank (China)“, HSBC, „Ping An Bank“, „Bank of Qingdao“, „Bank of Beijing“. Komisija analizavo, ar Kinijos Vyriausybė pavedė arba nurodė šioms finansų įstaigoms teikti subsidijas padangų sektoriui, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje.

                     (220)

                     PPO apeliacinio komiteto nuomone, „pavedimas“ yra kai Vyriausybė įpareigoja privatų subjektą, o „nurodymas“ susijęs su tais atvejais, kai Vyriausybė pasinaudoja savo galiomis prieš privatų subjektą (44). Abiem atvejais Vyriausybė naudoja privatų subjektą kaip įgaliotinį finansiniam įnašui skirti ir „daugeliu atveju tikėtina, kad privačiam subjektui gali būti pavedama ar nurodoma su tam tikra grasinimo arba raginimo forma (45)“. Tuo pačiu metu pagal iv dalį negalima nustatyti kompensacinių priemonių produktams „kai Vyriausybė tik vykdo savo bendro reglamentavimo įgaliojimus (46)“ arba kai Vyriausybės įsikišimas „gali arba negali turėti tam tikrų rezultatų pagal esamas aplinkybes ir laisvu rinkos dalyvių pasirinkimu (47)“. Priešingai, pavedimas ir nurodymas reiškia „aktyvesnį Vyriausybės vaidmenį nei vien tik veiksmų skatinimą (48)“.

                     (221)

                     Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad su padangų pramone susijęs normatyvinis pagrindas, nurodytas 188–201 konstatuojamosiose dalyse, taikomas visoms KLR finansų įstaigoms, įskaitant privačias finansų įstaigas. Pavyzdžiui, Bankininkystės įstatymas ir įvairūs CBRC įsakymai aprėpia visus Kinijos finansuojamus ir užsienio investicijų bankus, kuriuos valdo CBRC.

                     (222)

                     Be to, atlikus tikrinamuosius vizitus atrinktose bendrovėse nustatyta, kad daugumoje paskolų sutarčių, kurias Komisija gavo iš atrinktų bendrovių, nurodytos panašios sąlygos, o privačių finansų įstaigų nurodyta skolinimo norma buvo panaši ir iš dalies sutapo su valstybei priklausančių finansų įstaigų nurodyta norma.

                     (223)

                     Privačioms finansų įstaigoms nepateikus kitokios informacijos Komisija padarė išvadą, kad, kiek tai susiję su padangų pramone, visos Kinijoje veikiančios finansų įstaigos (įskaitant privačias finansų įstaigas), kurių priežiūrą atlieka CRBC, valstybės pavedimu ir nurodymu, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio pirmoje įtraukoje, turėjo vykdyti Vyriausybės politiką ir teikti padangų pramonei paskolas lengvatinėmis palūkanų normomis.

                     (224)

                     Atsižvelgdama į šį nustatytą faktą, dėl „Hankook Group“ Komisija nustatė, kad normatyvinis pagrindas netaikomas kai kurioms užsienio finansų įstaigoms, kurios teikė paskolas „Hankook Group“. Iš tikrųjų, CBRC nevykdė jų priežiūros, nes jos buvo įsteigtos ne KLR ir teikė užsienio paskolas užsienio valiuta. Todėl Komisija padarė išvadą, kad valstybė toms finansų įstaigoms nepavedė arba nenurodė atlikti tam tikrų funkcijų, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio pirmoje įtraukoje.

                     (225)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo ir KV, ir „Hankook Group“ tvirtino, kad privačių finansų įstaigų, įskaitant „JPMorgan Chase Bank (China)“, negalima laikyti įstaigomis, kurioms KV pavedė arba nurodė teikti paskolas lengvatinėmis sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Jos teigė, kad du CBRC taikomi teisės aktai, paminėti 188 ir 199 konstatuojamosiose dalyse, taikomi visoms reguliuojamosioms bankininkystės institucijoms ir atitinka pagrindinius veiksmingos bankų priežiūros principus, kuriuos rekomenduoja Bazelio bankų priežiūros komitetas. Be to, „Hankook Group“ tvirtino, kad užuot vadovaudamasi visu normatyviniu pagrindu Komisija turėjo ištirti faktines aplinkybes kiekvienu konkrečiu atveju dėl kiekvienos finansų įstaigos.

                     (226)

                     Komisija atmetė tuos teiginius, nes CBRC vykdoma priežiūra ir patvirtinimais einama toliau nei pagrindiniai bankų priežiūros principai, kuriuos rekomenduoja Bazelio bankų priežiūros komitetas. Iš tikrųjų, pagal Bazelio bankų priežiūros komiteto normatyvinį pagrindą pagrindinė atsakomybė už kapitalo lygių pakankamumo stebėseną atsižvelgiant į riziką aiškiai tenka pačiai banko vadovybei. Priežiūros institucijų vaidmuo yra vykdyti priežiūrą ir vertinti vidaus procesus, kontrolės priemones ir rizikos valdymą bankuose. Bazelio bankų priežiūros komiteto pagrindiniais veiksmingos bankų priežiūros principais aiškiai nustatoma, kad „atliekant bankininkystės institucijų peržiūrą dėmesį reikėtų sutelkti į banko rizikos valdymo ir kontrolės priemonių kokybę ir priežiūros institucijos neturėtų veikti kaip banko vadovybė“.

                     (227)

                     Tačiau, kaip jau paaiškinta 199 konstatuojamojoje dalyje, CBRC patvirtinimas reikalingas priimant į darbą ne tik pagrindinės banko buveinės vyresniąją vadovybę, bet ir visų lygmenų vadovus, net tuos, kurie yra skiriami dirbti užsienio padaliniuose, ir tuos, kurie atsako už pagalbines funkcijas (pvz., IT vadovus); administracinio patvirtinimo reikia net norint atlikti nedidelius pakeitimus, kaip antai parduoti daugiau nei 5 % banko akcijų arba pakeisti gyvenamąją vietą. Faktiškai, Bazelio bankų priežiūros komitetas numato tik tai, kad priežiūros institucija yra įgaliota peržiūrėti pasiūlymus perleisti reikšmingą nuosavybės dalį arba kontrolinius akcijų paketus, juos atmesti ir nustatyti prudencines sąlygas. Komisijos nuomone, už tokią veiklą veikiau atsakytų banko vadovybė ir pagal Bazelio bankų priežiūros komiteto pagrindinius veiksmingos bankų priežiūros principus nereikėtų jokio priežiūros institucijos patvirtinimo.

                     (228)

                     Be to, visiems bankams Kinijoje taikomas normatyvinis pagrindas yra daug platesnis nei 188 konstatuojamojoje dalyje nurodyti du CBRC taikomi teisės aktai ir visas reguliuojamųjų dokumentų rinkinys yra teisiškai privalomas, kaip paaiškinta 200 konstatuojamojoje dalyje, tad visa tai yra daugiau nei paprastas skatinimas. Be to, per tikrinamuosius vizitus atrinktose bendrovėse nebuvo pastebėta jokių reikšmingų skirtumų tarp paskolų sąlygų arba normų, kurias siūlė privačios finansų įstaigos, ir tų, kurias siūlė viešosios finansų įstaigos.

                     (229)

                     Galiausiai Komisija pažymėjo, kad, nepaisant jos aiškaus prašymo, vykdant šį tyrimą „JPMorgan Chase Bank (China)“ nusprendė nebendradarbiauti. Tad Komisija neturėjo galimybės ištirti faktinių aplinkybių, konkrečiai susijusių su „JPMorgan Chase Bank (China)“.

                     (230)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Hankook Group“ pakartojo savo pastabas dėl „JPMorgan Chase Bank (China)“ pavedimo ir nurodymo, visų pirma, pažymėdama, kad, jeigu „Hankook Group“ būtų žinojusi, kad bankas turėjo bendradarbiauti vykdant tyrimą, ji būtų galėjusi jo paprašyti tai padaryti. Šiuo požiūriu Komisija pažymėjo, kad eksportuojantiems gamintojams skirtame klausimyne bendrovės jau buvo paprašyta suteikti banko leidimą, kad Komisija galėtų peržiūrėti finansų įstaigų teikiamą informaciją. KV ir Komisijos susirašinėjimas dėl finansų įstaigų bendradarbiavimo buvo įtrauktas į nekonfidencialią bylą, o apie „JPMorgan Chase Bank (China)“ nebendradarbiavimą bendrovei buvo pranešta informaciniame dokumente. Taigi Komisija nusprendė, kad tas argumentas nėra pagrįstas.

               3.4.3.   Konkretumas

                     (231)

                     Kaip nurodyta 188–201 konstatuojamosiose dalyse, finansų įstaigų paskolų teikimas lengvatinėmis palūkanų normomis padangų sektoriui reglamentuojamas keliais teisiniais dokumentais, kurie yra konkrečiai skirti padangų sektoriaus bendrovėms. Remiantis tais dokumentais nurodoma, kad finansų įstaigos teikia lengvatines paskolas tik tam tikroms KV politiką atitinkančioms pramonės šakoms ir (arba) bendrovėms.

                     (232)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad subsidijos lengvatinio skolinimo forma paprastai nėra skiriamos visai pramonei, o taikomos konkrečiai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Be to, jokia suinteresuotoji šalis nepateikė jokių įrodymų, kad lengvatinis skolinimas būtų skiriamas remiantis objektyviais kriterijais arba sąlygomis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte.

               3.4.4.   Nauda ir subsidijos sumos skaičiavimas

                     (233)

                     Komisija vėliau apskaičiavo kompensuotinos subsidijos sumą. Tai sumai apskaičiuoti ji įvertino gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktą gavėjams suteikta nauda yra palūkanų sumos, kurią bendrovė moka už Vyriausybės paskolą, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už atitinkamą rinkoje gautą komercinę paskolą, skirtumas.

                     (234)

                     Šiuo požiūriu Komisija nurodė keletą Kinijos padangų rinkos ypatumų. Kaip paaiškinta 3.4.1–3.4.3 skirsniuose, pagal Kinijos finansų įstaigų teikiamas paskolas matomas didelis valstybės kišimasis, be to, neįmanoma nustatyti palūkanų normų, kurios būtų taikomos veikiančioje rinkoje.

                     (235)

                     Atrinktų bendrovių grupių bendra finansinė būklė skiriasi. Kiekviena iš jų tiriamuoju laikotarpiu pasinaudojo skirtingų rūšių paskolomis, kurios skyrėsi, pvz., grąžinimo terminu, užstatu, garantijomis ir kitomis susijusiomis sąlygomis. Dėl šių dviejų priežasčių kiekviena bendrovė turėjo skirtingą vidutinę palūkanų normą, pagrįstą jos gautų paskolų rinkiniu.

                     (236)

                     Siekdama atsižvelgti į šiuos ypatumus Komisija atskirai įvertino kiekvienos iš atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių finansinę būklę. Šiuo požiūriu Komisija panaudojo lengvatinio skolinimo apskaičiavimo metodiką, kuri buvo sukurta atliekant antisubsidijų tyrimą dėl KLR kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš plieno (49) ir kuri yra išaiškinta konstatuojamosiose dalyse toliau. Po to Komisija apskaičiavo kiekvienos iš atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių pagal lengvatinį skolinimą gautą naudą ir tokią naudą priskyrė nagrinėjamajam produktui.

               3.4.4.1.   Kredito reitingai

                     (237)

                     Atlikdama antisubsidijų tyrimą dėl KLR kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš plieno Komisija jau nustatė, kad Kinijos bendrovėms priskiriami vidaus kredito reitingai nepatikimi, remdamasi Tarptautinio valiutos fondo paskelbtu tyrimu (50), kuriame parodyti tarptautinės ir Kinijos kredito reitingų sistemų skirtumai, ir dėl atrinktų bendrovių nustatytais faktais. Iš tiesų, TVF teigimu, daugiau nei 90 % Kinijos obligacijų vietos reitingų agentūros priskiria AA–AAA reitingus. Tai nepalygintina su kitomis rinkomis, kaip antai ES arba JAV. Pavyzdžiui, JAV rinkoje tokį aukščiausią reitingą turi mažiau nei 2 % įmonių. Tad Kinijos kredito reitingų agentūros itin linkusios priskirti aukščiausius reitingų skalės įvertinimus. Jos taiko labai plačias reitingų skales ir yra linkusios sujungti obligacijas, kurioms būdinga labai skirtinga įsipareigojimų neįvykdymo rizika, į vieną didelę reitingo kategoriją (51).

                     (238)

                     Be to, užsienio reitingų agentūros, kaip antai „Standard and Poor's“ ir „Moody's“ paprastai taiko didesnį emitento bazinį kredito reitingą atsižvelgdamos į įmonės strateginę svarbą Kinijos Vyriausybei ir bet kokios numanomos garantijos reikšmingumą reitinguojant užsienyje išleistas Kinijos obligacijas (52). „Fitch“, pavyzdžiui, kai taikytina, aiškiai nurodo, kad tokios garantijos yra pagrindinis lemiamas veiksnys, pagal kurį nustatomi Kinijos bendrovių kredito reitingai (53).

                     (239)

                     Vykdydama tyrimą Komisija gavo papildomą informaciją, kuria papildė tą analizę. Pirma, Komisija nustatė, kad valstybė gali daryti tam tikrą įtaką kredito reitingų rinkai. Remiantis dviem 2016 m. paskelbtais tyrimais, Kinijos rinkoje vykdė veiklą apie 12 kredito reitingų agentūrų, kurių dauguma priklauso valstybei. Iš viso 60 % visų reitinguojamų įmonių obligacijų Kinijoje reitingą priskyrė valstybės valdoma kredito reitingų agentūra (54).

                     (240)

                     KV patvirtino, kad tiriamuoju laikotarpiu Kinijos obligacijų rinkoje veiklą vykdė 12 kredito reitingų agentūrų, įskaitant 10 vietos reitingų agentūrų, kaip antai „Global Credit Rating Co. Ltd.“, „Shanghai Brilliance Credit Rating & Investors Service Co. Ltd.“, „Golden Credit Rating International Co. Ltd.“, „China Chengxin Securities Rating Co. Ltd.“, „Pengyuan Credit Rating Co. Ltd.“, „Shanghai Fareast Credit Rating Co. Ltd.“, „China Bond Rating Co. Ltd.“, „China Securities Index Co. Ltd.“, „Shanghai Credit Information Services Co. Ltd.“ Taip pat buvo 2 Kinijos ir užsienio bendrosios įmonės kredito reitingų agentūros, kaip antai „China Lianhe Credit Rating Co. Ltd.“ ir „China Chengxin International Credit Rating Co. Ltd.“

                     (241)

                     Antra, į Kinijos kredito reitingų rinką neįmanoma patekti laisvai. Tai iš esmės uždara rinka, nes reitingų agentūras prieš joms pradedant vykdyti veiklą turi patvirtinti Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisija (toliau – CSRC) arba PBOC (55). Tiriamuoju laikotarpiu užsienio reitingų agentūroms buvo draudžiama vykdyti veiklą Kinijos vidaus rinkoje, nes KV skelbiamame sektorių, į kuriuos leidžiamos užsienio investicijos, žinyne kredito reitingų rinka buvo priskirta prie „ribojamos“ kategorijos ir užsienio kredito reitingų agentūroms buvo draudžiama skirti vidaus obligacijų reitingus. 2017 m. viduryje PBOC paskelbė, kad užsienio kredito reitingų agentūroms tam tikromis sąlygomis bus leidžiama priskirti kredito reitingus vidaus obligacijų rinkoje, bet tiriamuoju laikotarpiu tai dar neįsigaliojo (56). Vis dėlto per tą laiką užsienio agentūros įsteigė bendrąsias įmones su kai kuriomis vietos kredito reitingų agentūromis, kurios priskiria kredito reitingus vidaus lygmeniu išleidžiamoms obligacijoms. Tačiau tie reitingai suteikiami pagal Kinijos reitingų skales, tad jų faktiškai negalima palyginti su tarptautiniais reitingais, kaip paaiškinta pirmiau.

                     (242)

                     Atsižvelgdama į 237–241 konstatuojamosiose dalyse aprašytą situaciją Komisija padarė išvadą, kad Kinijos kredito reitingai nėra patikimas pagrindinio turto kredito rizikos įvertinimas. Tuo remdamasi, net jeigu Kinijos reitingų agentūra kai kurioms atrinktoms bendrovėms suteikė gerą kredito reitingą, Komisija padarė išvadą, kad tie reitingai nėra patikimi.

               3.4.4.2.   Atnaujinamosios paskolos

                     (243)

                     Remiantis antisubsidijų tyrimo dėl KLR kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš plieno 3.4.4 skirsnyje aprašytais nustatytais faktais (57), atnaujinamosios paskolos – tai paskolos, kurias gavusi bendrovė gali pakeisti kapitalą, suėjus terminui grąžinamą už paskolas, nauju kapitalu iš naujų paskolų. Atnaujinamosios paskolos paprastai liudija apie skolininko trumpalaikio likvidumo problemas ir dėl jų paskolas suteikiantys bankai turi didesnę rizikos poziciją. Todėl tam tikros bendrovės atnaujinamosios paskolos buvo laikomos požymiu, kad bendrovės finansinė padėtis buvo blogesnė nei matyti iš pirmo žvilgsnio iš finansinių ataskaitų ir kad buvo kilusi papildoma rizika, susijusi su trumpalaikėmis likvidumo problemomis.

               3.4.4.3.   „Hankook Group“

                     (244)

                     Šio tyrimo tikslais „Hankook Group“ Kinijoje sudaro du eksportuojantys gamintojai, dvi bendrovės, tiekiančios žaliavas eksportuojančiam gamintojui, ir viena prekybos bendrovė. Pagrindinė grupės buveinė yra ne Kinijoje, o Korėjoje; Kinijoje nėra kontroliuojančiosios bendrovės, kuri kontroliuotų visas KLR veikiančias bendroves.

                     (245)

                     Tiriamuoju laikotarpiu eksportuojantys gamintojai reikiamas lėšas dažniausiai gaudavo iš ne Kinijoje įsisteigusių tarptautinių bankų, iš patronuojamosios bendrovės Korėjoje ir pagal įmonių susitarimą dėl lėšų sujungimo. Tačiau jie taip pat gaudavo trumpalaikes paskolas parduodami savo eksporto gautinas sumas Kinijos bankams.

                     (246)

                     Du „Hankook Group“ eksportuojantys gamintojai yra labai sunkioje finansinėje padėtyje. Vienas iš jų yra brandi įmonė, 2014–2016 m. nuolat turėjusi pelno, o kitas buvo įsteigtas vėliau ir pradėjęs vykdyti veiklą patyrė didelių nuostolių, nors 2017 m. pirmą kartą gavo pelną. Skolos ir turto santykis yra gana nedidelis pirmuoju atveju ir labai didelis – antruoju. Nagrinėjamuoju laikotarpiu abiejų įmonių bendras pelningumas kartu lyginant per ilgesnį laikotarpį buvo teigiamas, nors ir nestabilus ir rodė, kad dėl nedidelių pokyčių vidaus ar išorės verslo aplinkoje grupė galėtų patirti nuostolių. Toks vertinimas pasitvirtino tikrinamojo vizito metu.

                     (247)

                     Komisija pažymėjo, kad bendrovei „Jiangsu Hankook Tire Co. Ltd.“ (toliau – JHT) Kinijos valstybės valdomos finansų įstaigos suteikė kredito reitingus nuo BBB+ iki AA+, o „Chongqing Hankook Tire Co. Ltd.“ (toliau – CHT) iš tų pačių valstybės valdomų finansų įstaigų gavo kredito reitingus nuo BBB– iki A+. Atsižvelgdama į bendrą Kinijos kredito reitingų iškraipymą, kaip minėta 237–242 konstatuojamosiose dalyse, Komisija padarė išvadą, kad tas reitingas nėra patikimas.

                     (248)

                     Vertinant nuostolingai veikiančio gamintojo padėtį galėtų kilti abejonių dėl bendrovių gebėjimų grąžinti skolas. Tačiau dauguma bendrovei suteiktų paskolų buvo įmonių tarpusavio paskolos, gautos iš patronuojančiosios bendrovės Korėjoje. Iš Kinijos bankų bendrovė gavo tik ribotą trumpalaikių paskolų sumą.

                     (249)

                     Komisija nustatė, kad tos Kinijos finansų įstaigos suteiktos trumpalaikės paskolos faktiškai buvo atnaujinamosios paskolos. Po informacinio dokumento atskleidimo „Hankook Group“ tvirtino, kad tos paskolos buvo nuoseklus kapitalo dalių gavimas pagal bendresnio pobūdžio preliminariąją sutartį. Atlikusi išsamesnę analizę Komisija sutiko su „Hankook“ teiginiais dėl tų paskolų pobūdžio ir atitinkamai pakoregavo savo skaičiavimus taikydama palūkanų normą, galiojusią lėšų gavimo metu.

                     (250)

                     Kaip paminėta 3.4.1 skirsnyje, Kinijos skolinimo finansų įstaigos nepateikė jokio kreditingumo įvertinimo. Todėl, siekdama nustatyti naudą, Komisija turėjo įvertinti, ar „Hankook Group“ taikytos paskolų palūkanų normos atitiko rinkos lygį.

                     (251)

                     Komisija manė, kad grupės bendra finansinė būklė atitinka BB reitingą, tai yra aukščiausią reitingą, kuris nebėra laikomas „investiciniu“. „Investicinis reitingas“ reiškia, kad, reitingų agentūros vertinimu, pakankamai tikėtina, kad pagal bendrovės išleistas obligacijos bus įvykdyti mokėjimo įsipareigojimai ir bankui leidžiama į jas investuoti.

                     (252)

                     Rinkos normai nustatyti prie įprastinės PBOC skolinimo normos pridėta priemoka, tikėtina bendrovių, kurios turi tokį reitingą (BB), išleistų obligacijų atveju.

                     (253)

                     Tas antkainis nustatytas pagal „Bloomberg“ duomenis pramonės segmentuose, apskaičiavus JAV AA reitingo įmonių obligacijų ir JAV BB reitingo įmonių obligacijų santykinį skirtumą. Paskui taip apskaičiuotas santykinis skirtumas pridėtas prie PBOC paskelbtų palūkanų normų lyginamųjų indeksų tą dieną, kai suteikta paskola (58) ir tokiam pačiam laikotarpiui kaip ir susijusi paskola. Tai atlikta kiekvienai atskirai bendrovei suteiktai paskolai.

                     (254)

                     Dėl KLR užsienio valiutomis išduotų paskolų manoma, kad padėtis, susijusi su rinkos iškraipymais ir neegzistuojančiais tinkamais kredito reitingais, yra tokia pati, nes tas paskolas taip pat teikia tos pačios Kinijos finansų įstaigos. Todėl, kaip buvo nustatyta anksčiau, įmonių obligacijos atitinkama valiuta, kurioms suteiktas BB reitingas ir kurios buvo išleistos tiriamuoju laikotarpiu, buvo naudojamos tinkamai bazinei normai nustatyti.

                     (255)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo ir po galutinių faktų atskleidimo ir KV, ir trys iš keturių atrinktų bendrovių suabejojo Komisijos metodika, pagal kurią su lengvatinėmis paskolomis susijusi nauda apskaičiuojama taikant santykinį JAV AA reitingą ir JAV BB reitingą turinčių įmonių obligacijų skirtumą. Visos jos tvirtino, kad Komisija turėjo atsižvelgti į absoliutų, o ne santykinį JAV AA reitingą ir JAV BB reitingą turinčių obligacijų skirtumą. Buvo nurodytos šios priežastys:

                                 —

                                 santykinio skirtumo lygis kinta priklausomai nuo bazinės palūkanų normos lygio JAV: kuo mažesnė palūkanų norma, tuo didesnis bus susijęs antkainis;

                                 —

                                 nustatytos bazinės normos lygis kinta priklausomai nuo PBOC bazinės normos, kuriai ji taikoma, lygio. Kuo didesnė PBOC bazinė norma, tuo didesnė bus apskaičiuojama norma;

                                 —

                                 remiantis „Giti Group“ pateiktais ankstesniais duomenimis, absoliutus skirtumas iš esmės ilgainiui nesikeičia, o santykinis skirtumas labai svyruoja;

                                 —

                                 tai, kad Komisija nustatė naudą, susijusią su visomis paskolomis RMB, bet su dauguma užsienio valiuta išduotų paskolų susijusios naudos nenustatė, rodo, jog taikyti santykinį skirtumą būtų klaida.

                     (256)

                     Pirmieji trys klausimai jau buvo keliami HRF byloje (59). Kaip matyti iš HRF bylos 175–187 konstatuojamųjų dalių, Komisija atmetė tuos argumentus dėl šių priežasčių:

                                 —

                                 pirma, Komisija pripažino, kad komerciniai bankai paprastai taiko absoliučiais skaičiais išreikštą antkainį, bet pažymėjo, kad tokia praktika atrodo daugiausia pagrįsta praktiniais sumetimais, nes palūkanų norma galiausiai yra absoliutus skaičius. Tačiau absoliutus skaičius yra rizikos vertinimo rezultatas, pagrįstas santykiniu vertinimu. BB reitingo bendrovės įsipareigojimų nevykdymo rizika yra X proc. didesnė nei Vyriausybės ar nerizikingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo rizika. Tai santykinis vertinimas;

                                 —

                                 antra, palūkanų normos atitinka ne tik bendrovės rizikos profilius, bet ir su konkrečia šalimi ir konkrečia valiuta susijusią riziką. Taigi santykinis skirtumas rodo vyraujančių rinkos sąlygų pasikeitimus, kurie neišreiškiami, jei laikomasi absoliutaus skirtumo logikos. Dažnai, kaip ir šiuo atveju, šalies ir valiutos specifinė rizika ilgainiui keičiasi, o šie skirtumai skiriasi nelygu šalis. Dėl to nerizikingos normos ilgainiui labai skiriasi ir kartais yra mažesnės JAV, kartais – Kinijoje. Šie skirtumai yra susiję su tokiais veiksniais, kaip stebimas ir numatomas BVP augimas, ekonominiai vertinimai ir infliacijos lygis. Kadangi nerizikinga norma ilgainiui keičiasi, toks pats nominalus absoliutus skirtumas gali reikšti labai skirtingą rizikos vertinimą. Pavyzdžiui, jei bankas bendrovės įsipareigojimų nevykdymo specifinę riziką apskaičiuoja kaip 10 % didesnę nei nerizikinga norma (santykinis skaičiavimas), gaunamas absoliutus skirtumas gali svyruoti nuo 0,1 % (jei nerizikinga norma yra 1 %) iki 1 % (jei nerizikinga norma yra 10 %). Investuotojo požiūriu santykinis skirtumas tokiu atveju yra geresnė priemonė, nes jis parodo pelningumo skirtumo dydį ir kaip jį veikia bazinių palūkanų normų lygis;

                                 —

                                 trečia, santykinis skirtumas taip pat nepriklauso nuo šalies. Pavyzdžiui, jei nerizikinga norma JAV yra mažesnė už nerizikingą normą Kinijoje, pritaikius metodą bus gauti didesni absoliutūs antkainiai. Kita vertus, jei nerizikinga norma Kinijoje yra mažesnė už nerizikingą normą JAV, pritaikius metodą bus gauti mažesni absoliutūs antkainiai. Tai pripažįsta ir „Giti Group“ savo pastabų 3 lentelėje, kurioje modeliuojamas įvairių PBOC normų poveikis. Praktiškai naudojantis „Giti Group“ pateiktais ankstesnių PBOC normų duomenimis matyti, kad kai kuriais metais taikant santykinio skirtumo metodiką iš tikrųjų gautas mažesnis lyginamasis dydis nei taikant absoliutų skirtumą;

                                 —

                                 dėl trečio punkto Komisija „Giti Group“ pateiktus faktus įvertino kitaip. Pati „Giti Group“ pažymėjo, kad absoliutus skirtumas nėra toks stabilus, kaip manoma, ir ilgainiui kinta, nuo 1 iki 4,5 % Be to, per pastaruosius 23 metus santykinis skirtumas keitėsi taip pat kaip absoliutus skirtumas, t. y. kai santykinis skirtumas padidėdavo, padidėdavo ir absoliutus skirtumas, ir atvirkščiai. Dėl tariamo santykinio skirtumo nestabilumo, pasikeitimų dydis yra panašus – skirtumas tarp didžiausių ir mažiausių skaičių yra 530 % santykinio skirtumo atveju ir 450 % absoliutaus skirtumo atveju;

                                 —

                                 galiausiai, dėl ketvirto punkto Komisija nepritarė „Giti Group“ vertinimui, kad naudos nebuvimas taikant Komisijos skaičiavimo metodiką užsienio valiuta išduodamoms paskoloms reiškia, jog santykinis skirtumas taikomas klaidingai. Iš tikrųjų, vietos paskolų RMB rinka yra iš esmės uždara ir, kaip parodyta pirmiau, KV joje gali daryti tam tikrą įtaką. Kita vertus, be kita ko, dėl Kinijoje taikomų užsienio valiutos apribojimų paskolų tvirta valiuta rinkoje mažiau galioja vidaus KV politika ir veikla labiau vykdoma pagal rinkos sąlygas. Todėl tai, kad Komisijos taikomas lyginamasis dydis daugeliu atveju nerodo jokios naudos, nestebina. Kaip tik Komisija mano, kad tai rodo, jog vykdydami veiklą tarptautinėje rinkoje Kinijos bankai išduoda BB reitingą turinčioms bendrovėms paskolas, atitinkančias rinkos sąlygas, o suteikiant paskolas vidaus rinkoje elgiamasi kitaip. Tai taip pat įrodo, kad taikant Komisijos metodiką gaunami su BB reitingą turinčiomis bendrovėmis susiję rezultatai, atitinkantys tarptautinės rinkos sąlygas.

                     (257)

                     Po galutinio faktų atskleidimo KV pakartojo savo ankstesnius argumentus ir pareiškė, kad santykinio skirtumo naudojimas buvo netinkamas, nes taikant lyginamąjį dydį nepavyko atlikti reikiamų pataisymų, kad būtų atspindėtos dominuojančios sąlygos Kinijos finansų rinkoje, ir būtų gauti nepagrįsti rezultatai. Komisija nepritarė šiam požiūriui, nes lyginamoji PBOC norma naudojama kaip skaičiavimo pradžios taškas. Be to, naudojant santykinį skirtumą užregistruojami konkrečios šalies pagrindinių rinkos sąlygų pokyčiai, kurie nepasireiškia, kai vadovaujamasi absoliučiu skirtumu, kaip paaiškinta 255 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Komisija pažymėjo, kad atitinkama maždaug 9 % palūkanų norma, taikoma BB reitingą turinčioms bendrovėms, nėra nepagrįsta atsižvelgiant į tai, kad BB reitingą turinčių įmonių obligacijų pelningumas Kinijos vidaus rinkoje tiriamojo laikotarpio pabaigoje buvo 20 % (60)

                     (258)

                     Todėl Komisija laikėsi pozicijos, kad santykinio skirtumo metodas tinkamiau rodo rizikos priemoką, kurią finansų įstaiga taikytų Kinijos eksportuojantiems gamintojams neiškraipytoje rinkoje, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad bazinė palūkanų norma KLR ir bazinė palūkanų norma KLR ilgainiui keitėsi skirtingai.

                     (259)

                     „Hankook Group“ taip pat tvirtino, kad Komisija neatėmė po tiriamojo laikotarpio sumokėtų palūkanų, kurios buvo mokėtinos per tiriamąjį laikotarpį. Komisija peržiūrėjo savo skaičiavimus, nustatė, kad pasielgė teisingai, ir tą teiginį atmetė.

                     (260)

                     Be to, „Hankook Group“ tvirtino, kad jos užsienio dokumentinių vekselių negalima laikyti finansavimu. Be to, net jeigu jie būtų laikomi finansinėmis priemonėmis, ji užginčijo apskaičiuojant naudą Komisijos pritaikytą lyginamąjį dydį, į kurį tariamai nebuvo įtraukta bankų taikoma palūkanų normų struktūra (grindžiama su konkrečia šalimi susijusia LIBOR norma) atitinkamomis valiutomis.

                     (261)

                     Pirma, Komisija nesutiko su „Hankook Group“, kad užsienio dokumentinių vekselių negalima laikyti finansavimu. Iš tikrųjų, pasitelkiant tokias finansines priemones „Hankook Group“ pavyko iš anksto surinkti lėšų ir taip sumažinti savo valiutos keitimo riziką, kylančią išrašant vekselius kitomis valiutomis, ne RMB. Taigi tai „Hankook Group“ naudingas trumpalaikis finansavimas.

                     (262)

                     Antra, kalbant apie taikomas bazines normas, Komisija nerado jokių indeksų, susijusių su BB reitingą turinčių bendrovių paskolomis CAD, AUD ir JPY. Kadangi tų šalių ekonomikos vystymosi lygis yra panašus į JAV, Komisija taikė vidutines LIBOR normas USD ir JAV rizikos priedą BB reitingą turinčioms bendrovėms vietoj nurodytų valiutų. Užsienio dokumentiniams vekseliams GBP, SEK ir EUR buvo taikomas ICE BofAML indeksas. Faktiškai paskolų EUR, GBP ir SEK LIBOR normos daugeliu atveju buvo neigiamos, tad nuspręsta, kad jų negalima taikyti kaip pradinių lyginamajam dydžiui nustatyti. Kita vertus, ICE BofAML indeksas yra didelio pelningumo obligacijų, t. y. žemesnio investicinio reitingo obligacijų EUR, krepšelis. Tai atitinka kredito reitingą, kurį Komisija skirtų „Hankook Group“. Taigi Komisija ir toliau laikėsi savo pozicijos dėl „Hankook Group“ užsienio dokumentinių vekselių.

                     (263)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Hankook Group“ toliau teigė, kad ICE BofAML didelio euro pelningumo indeksas nebuvo svarbus pagal LIBOR ir priedą nustatant bazinę palūkanų normą ir kad Komisija turėjo pritaikyti rizikos priedą, kaip ji padarė banko paskolų atveju. Komisija su tuo požiūriu nesutiko. Kaip paaiškinta 262 konstatuojamojoje dalyje, ICE BofAML didelio euro pelningumo indeksas yra obligacijų krepšelis, kurio kredito reitingas atitinka BB kredito reitingą, t. y. „Hankook Group“ priskirtą reitingą. Tad jis atitinka palūkanų normą, kurią BB reitingą turinti bendrovė turėtų mokėti už eurais suteiktas lėšas. Kalbant apie paskolas CAD, AUD ir JPY, „Hankook Group“ pakartojo su informaciniu dokumentu susijusias pastabas. Ji pareiškė, kad būtent Komisija turi nustatyti lyginamąjį dydį, kuris kuo labiau atitiktų rinkos realijas. Komisija manė, kad taip ir yra, nes BB reitingą turinčių bendrovių lygmeniu dėl CAD, AUD ir JPY nėra viešai paskelbtų duomenų, kuriais remiantis būtų galima nustatyti atitinkamais LIBOR reitingais pagrįstą lyginamąjį dydį. Be to, Britanijos bankų asociacija (dabar vadinama „Intercontinental Exchange Group“ arba ICE) nebenustato kelių valiutų, įskaitant CAD ir AUD, LIBOR nuo 2013 m. Rinkos sąlygos tose rinkose, be to, yra panašios į sąlygas JAV finansų rinkoje. Todėl Komisija ir toliau laikosi pozicijos, kad ICE BofAML didelio euro pelningumo indekso taikymas yra tinkamas metodas.

               3.4.4.4.   „Giti Group“

                     (264)

                     Remiantis „Giti Group“ finansinėmis sąskaitomis, jos bendra finansinė būklė buvo pelninga. Tačiau tos grupės skolos ir turto santykis taip pat buvo didelis ir tiriamuoju laikotarpiu didėjo.

                     (265)

                     „Giti Group“ eksportuojantys gamintojai yra labai skirtingose finansinėse padėtyse. Trys iš jų nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pelningi. Be to, kiti finansiniai rodikliai, kaip antai skolos ir turto santykis arba palūkanų padengimo santykis, nerodė jokių didelių struktūrinių problemų, susijusių su tų bendrovių skolos grąžinimo galimybėmis. Tačiau dar du gamintojai nuolat patyrė nuostolių nagrinėjamuoju laikotarpiu. Vis dėlto jie neturėjo negrąžintų paskolų iš nesusijusių bankų ir faktiškai buvo visiškai finansuojami ilgalaikės negrąžintos paskolos iš patronuojančiosios bendrovės lėšomis.

                     (266)

                     Komisija pažymėjo, kad Kinijos kredito reitingų agentūra buvo suteikusi „Giti Group“ A+ reitingą. Dėl 237–242 konstatuojamosiose dalyse nurodytų tų pačių priežasčių, Komisija padarė išvadą, kad tas reitingas nepatikimas.

                     (267)

                     Todėl Komisija manė, kad, kaip nurodyta 251–253 konstatuojamosiose dalyse, tikslinga taikyti BB lyginamąjį indeksą, viršijantį grupės veiklos lygį, siekiant apskaičiuoti bendrą padangų gamybos bendrovėms suteiktą naudą nesant tinkamo rizikos vertinimo.

                     (268)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo „Giti Group“ nesutiko su BB kredito reitingu, priskirtų jos bendrovėms. Bendrovė tvirtino, kad Komisija visoms Kinijos bendrovėms pritaikė tą patį BB reitingą neištyrusi kiekvienos atrinktos bendrovės atskirai. Šiuo požiūriu bendrovė atkreipė dėmesį į tai, kad grupė neturėjo jokių atnaujinamųjų paskolų ir kad įvairių grupės bendrovių pelno lygiai buvo labai skirtingi.

                     (269)

                     Komisija nesutiko su „Giti Group“ vertinimu. Kaip matyti 3.4.4.3–3.4.4.6 skirsniuose, Komisija atliko individualų kiekvienos atrinktų bendrovių grupės vertinimą ir ištyrė kiekvienos tų grupių bendrovės padėtį atskirai. Kalbant konkrečiai apie „Giti Group“, iš tikrųjų nebuvo jokių atnaujinamųjų paskolų ir eksportuojančių gamintojų padėtis buvo labai įvairi: buvo trys pelningi eksportuojantys gamintojai ir du eksportuojantys gamintojai, ilgą laiką patiriantys didelių nuostolių. Taigi Komisija priskyrė skirtingus kredito reitingus kiekvienam iš tų eksportuojančių gamintojų. Tačiau, atsižvelgdama į bendrovių ryšius ir, visų pirma, į tai, kad nuostolingų gamintojų skolos našta faktiškai buvo perkelta pelningiems grupės subjektams sudarant sandorius tarp bendrovių ir tie pelningi subjektai taip rėmė nuostolingas bendroves, Komisija nusprendė skirti visai grupei vienodą kredito reitingą. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (270)

                     „Giti Group“ taip pat paminėjo kai kurias nedideles apskaičiavimo klaidas, dėl kurių Komisija pritarė ir kurias ji atitinkamai ištaisė.

               3.4.4.5.   „China National Tire Group“

                     (271)

                     Keturių „China National Tire Group“ eksportuojančių gamintojų finansinė padėtis skiriasi. Du iš jų 2014–2016 m. nuolat gavo pelno ir turėjo gana sveikus finansinius rodiklius. Vis dėlto vienas iš tų dviejų gamintojų 2017 m. pirmajame pusmetyje patyrė nuostolių, buvo nustatyta, kad jis naudojasi atnaujinamąja paskola ir tai buvo ženklas, kad bendrovės finansinė padėtis gali būti nestabilesnė nei iš pirmo žvilgsnio atrodytų iš finansinių ataskaitų.

                     (272)

                     Tačiau, kalbant apie trečiąjį ir ketvirtąjį gamintojus, iš finansinių ataskaitų ir tikrinamojo vizito metu surinktų įrodymų matyti, kad tos bendrovės ir toliau gavo paskolas patraukliomis sąlygomis, nepaisant daugelio nuostolingos veiklos metų, didelių skolos ir turto santykių, mažo palūkanų padengimo lygio, prastėjančių finansinių rodiklių, neišnaudojamų gamybos pajėgumų, nerimą keliančių problemų, kurias nuolat pastebėdavo auditoriai, ir neaiškių ateities perspektyvų. Be to, jie buvo priklausomi nuo atnaujinamųjų paskolų ir vienas iš jų negalėjo grąžinti kai kurių savo skolų. Faktiškai tiriamuoju laikotarpiu tos bendrovės nebegavo išorės paskolų. Tačiau jos ir toliau gavo finansinę paramą – paskolas, kurias jų vardu gavo patronuojančioji bendrovė. Tų paskolų sutarčių sąlygose, susijusiose su paskolos paskirtimi, buvo nurodoma sunkumų patirianti patronuojamoji įmonė. Be to, nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai turėjo grąžinti patronuojančiajai bendrovei visas tas paskolas pagal bendrovių tarpusavio susitarimą.

                     (273)

                     Tarpinė patronuojančioji bendrovė, CNRC, 2015–2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu buvo pelninga, nors pelningumas buvo nedidelis ir bendrovė naudojo didelį finansinį svertą. Be to, Komisija nustatė, kad daugiau nei pusė CNRC lygmeniu suteikiamų paskolų buvo atnaujinamosios paskolos. Panašus vaizdas matyti atlikus pagrindinės patronuojančiosios bendrovės, „Chemchina Group“, analizę: ta bendrovė pasižymėjo menku pelningumu, taikė didelį finansinį svertą ir tam tikra prasme priklausė nuo atnaujinamųjų paskolų. Be to, „Chemchina Group“ lygmeniu Komisija nustatė, kad grąžinant paskolas buvo naudojamos obligacijos.

                     (274)

                     CNRC ar jos patronuojamosioms įmonėms nebuvo priskirti jokie kredito reitingai. Tačiau Kinijos kredito reitingų agentūra ne vieną kartą suteikė „Chemchina Group“ AAA kredito reitingą. Atsižvelgiant į visus Kinijos kredito reitingų iškraipymus, nurodytus 237–242 konstatuojamosiose dalyse, ir į įrodymus, nustatytus atlikus patikrinimą, Komisija neatsižvelgė į „Chemchina Group“ suteiktą Kinijos reitingą.

                     (275)

                     Atsižvelgdama į bendrą padėtį Komisija nustatė, kad būtina nustatyti tinkamą lyginamąjį dydį įvairioms grupės bendrovėms. Siekdama atsižvelgti į didesnę bankų rizikos poziciją dėl kai kurių grupės bendrovių atnaujinamųjų paskolų, Komisija vienu balu sumažino vertinimą pagal rizikos vertinimo skalę ir atliko tokioms paskoloms santykiniu skirtumu grindžiamą skaičiavimą palygindama JAV AA įmonių obligacijas su tokios pat trukmės JAV B (o ne BB) įmonių obligacijomis. Remiantis „Standard & Poor's“ kredito reitingo apibrėžtimis, B reitingą turintis skolininkas yra labiau pažeidžiamas bei BB reitingą turintys skolininkai, bet toks skolininkas šiuo metu vis dar turi galimybę vykdyti savo finansinius įsipareigojimus. Vis dėlto nepalankios verslo, finansinės ar ekonominės sąlygos gali susilpninti skolininko gebėjimą arba norą įvykdyti savo finansinius įsipareigojimus. Tad šis lyginamasis dydis laikomas tinkamu, kad atspindėtų papildomą su atnaujinamųjų paskolų naudojimu susijusią riziką.

                     (276)

                     Todėl Komisija panaudojo tai kaip tinkamą lyginamąjį dydį visoms paskoloms, kurių grąžinimo terminas yra ne daugiau kaip 2 metai ir kurios suteiktos bendrovėms, kurios naudojasi atnaujinamosiomis paskolomis. Iš tiesų, atnaujinamosios paskolos paprastai suteikiamos trumpiems laikotarpiams. Mažai tikėtina, kad atnaujinamoji paskola būtų suteikta ilgiau nei dviem metams; tai patvirtino ir patikrintų paskolų atrinktoms bendrovėms įrodymai.

                     (277)

                     Kitoms paskoloms, kurių grąžinimo terminas yra ne mažiau kaip 2 metai ir kurios yra suteikiamos atnaujinamųjų paskolų neturinčioms bendrovėms, Komisija taikė bendrą lyginamąjį dydį skirdama aukščiausią neinvesticinio reitingo obligacijų laipsnį, kaip paaiškinta 251 konstatuojamojoje dalyje.

                     (278)

                     Galiausiai Komisija padarė išvadą, kad dvi padangų gamybos bendrovės 2015–2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu buvo nepalankioje finansinėje padėtyje. Jos nebūtų galėjusios tiriamuoju laikotarpiu gauti kitų paskolų, jeigu valstybė jų neremtų. Todėl tos bendrovės gauta nauda viršijo įprastą palūkanų normos dydžio antkainį. Tiksliau tariant, per tiriamąjį laikotarpį nauda gauta dėl suteiktų paskolų, kurios, remiantis bendra tų bendrovių finansine būkle, be valstybės paramos nebūtų suteiktos. Šiuo požiūriu Komisija pažymėjo, kad „China National Tire Group“ yra didelė valstybės valdoma įmonė, kuri yra „Chemchina Group“ dalis, ir kad 13-ajame naftos chemijos pramonės penkmečio plane „Chemchina Group“ buvo nurodyta kaip pagrindinė įmonė.

                     (279)

                     Todėl pagal 1998 m. gairių (61) E skirsnio b dalies V punktą, Komisija nusprendė per tiriamąjį laikotarpį neišmokėtas tų paskolų sumas laikyti dotacija, suteikta vykdant Vyriausybės politiką. Kadangi dėl prastos finansinės padėties, kuri jau buvo susiklosčiusi 2015–2016 m., tiriamuoju laikotarpiu tos bendrovės nebegavo jokių naujų išorės paskolų, Komisija laikė tiriamuoju laikotarpiu negrąžintas paskolas, kurios buvo suteiktos 2015 m. ir per pirmąjį 2016 m. pusmetį, dotacijomis su tinkamu koregavimu, kaip aprašyta 280 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Komisija dotacijomis laikė ir įmonių tarpusavio paskolas, kurias tiriamuoju laikotarpiu patronuojančioji bendrovė buvo gavusi jos patronuojamosios įmonės vardu, nes jos buvo akivaizdžiai skirtos patronuojamajai įmonei ir ji turėjo jas grąžinti.

                     (280)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „China National Tire Group“ tvirtino, kad paskolų tarp bendrovių, kurias patronuojančioji bendrovė gauna savo patronuojamosios įmonės vardu, nereikėtų laikyti dotacijomis, nes paskolos sutartis pasirašė patronuojančioji bendrovė ir bankai. Taigi apskaičiuojant su subsidija susijusią naudą tų paskolų negalima laikyti patronuojamųjų įmonių paskolomis. Komisija nesutiko su tuo vertinimu, nes su bankais pasirašytose paskolos sutartyse aiškiai nustatyta, kad paskolų paskirtis – užtikrinti sunkumų patiriančių patronuojamųjų įmonių finansavimą. Be to, patronuojančioji bendrovė ir patronuojamosios įmonės pasirašė konkrečius susitarimus, kuriuose daroma aiški nuoroda į konkrečias paskolos sutartis su bankais ir nustatoma, kad patronuojamosios įmonės turi grąžinti paskolas savo lėšomis.

                     (281)

                     Apskritai „China National Tire Group“ taip pat teigė, kad dviem eksportuojantiems gamintojams skirtos paskolos nėra dotacijos, nes tos paskolos nebuvo atleistos arba dėl jų nebuvo nevykdomi įsipareigojimai. Šiuo požiūriu Komisija patikslino, kad nelaikė pačių atrinktoms bendrovėms suteiktų paskolų dotacijomis. Komisija pripažino, kad bendrovėms suteiktos paskolos buvo su mokėjimo įsipareigojimais. Skaičiuodama tokio sandorio teikiamą naudą Komisija nelygino palūkanų normų, o kaip atskaitos tašką pasirinko likusią nesumokėtą paskolos dalį. Komisija taip pat pažymėjo, kad skaičiuodama naudą ji atsižvelgė ne į visą paskolos sumą, kaip paaiškinta kitoje konstatuojamojoje dalyje.

                     (282)

                     Gauta nauda buvo nustatyta remiantis likusia nesumokėta paskolos dalimi, iš jos atėmus per tiriamąjį laikotarpį sumokėtas palūkanas. Paskolos suma buvo pakoreguota ją sumažinant pagal paskolos paskirtį. Jei paskolos paskirtis buvo įvardyta kaip likvidumas/apyvartinės lėšos, buvo atsižvelgta į visą sumą. Jei paskola buvo aiškiai susieta su ilgalaikėmis investicijomis, paskolos suma buvo sumažinta per visą paskolos terminą ir buvo atsižvelgta tik į su tiriamuoju laikotarpiu susijusią sumą. Pagaliau naudos suma buvo dar koreguojama, kad atspindėtų tik tiriamojo laikotarpio dienų, su kuriomis paskola buvo susijusi, skaičių.

                     (283)

                     Galiausiai po galutinio faktų atskleidimo „China National Tire Group“ pabrėžė, kad iš „ChemChina Finance“ gautos paskolos tarp įmonių buvo paskaičiuotos du kartus, nes į jas buvo atsižvelgta pavienių naudos gavėjų lygmeniu grupės viduje, nors Komisija jau buvo paskaičiavusi naudą, susijusią su subsidija „ChemChina Finance“ gavus tarpbankines paskolas iš bankų. Komisija sutiko su tuo teiginiu ir atitinkamai pakeitė lengvatinio skolinimo teikiamos naudos apskaičiavimą.

               3.4.4.6.   „Xingyuan Group“

                     (284)

                     Remiantis „Xingyuan Group“ finansinėmis sąskaitomis, jos bendra finansinė būklė buvo sudėtinga. Pagrindinė grupės bendrovė, kuri taip pat yra pagrindinis eksportuojantis gamintojas, visą 2014–2016 m. laikotarpį veikė nuostolingai. 2016 m. pabaigoje bendrovės kapitalas buvo neigiamas, nes jos skolos ir turto santykis viršijo 100 %, o bendri nuostoliai buvo didesni nei įmokėtasis kapitalas.

                     (285)

                     Tikrinamojo vizito metu tarp atrinktų paskolų Komisija taip pat nustatė kelias atnaujinamąsias paskolas ir pažymėjo, kad bendrovė patyrė sunkumų, susijusių su palūkanų ir pagrindinės paskolų sumos grąžinimu. Kelios paskolos buvo grąžintos vėluojant, o kai kurios paskolos, kurių terminas suėjo per tiriamąjį laikotarpį, po kelių mėnesių dar nebuvo grąžintos.

                     (286)

                     Be to, iš dėl tos bendrovės parengtos PBOC įmonės kredito ataskaitos matyti, kad bendrovė turėjo didelių nebalansinių įsipareigojimų, nes buvo suteikusi garantijas už paskolas, išduotas nesusijusioms trečiosioms šalims padangų sektoriuje regione. Be to, 31 % negrąžintų paskolų įmonės kredito ataskaitoje buvo priskirtos prie „probleminės“ kategorijos.

                     (287)

                     Galiausiai Komisija nustatė, kad bendrovė patyrė sunkumų, susijusių su mokėjimu pagrindiniam žaliavų tiekėjui, ir buvo jam skolinga nemažą sumą, kuri buvo užregistruota kaip to tiekėjo suteikta „paskola“.

                     (288)

                     Kita vertus, nagrinėjamuoju laikotarpiu susijęs eksportuotojas gavo nedidelį pelną. Ji nepatyrė nuostolių, bet pelningumo lygis buvo gana žemas, todėl bendrovė nebuvo apsaugota nuo neigiamų verslo, finansų arba ekonominių sąlygų pokyčių. Bendrovės skolos ir turto santykis buvo didelis, bet ji neturėjo jokių atnaujinamųjų paskolų.

                     (289)

                     Nepaisant šių aplinkybių Kinijos kredito reitingų agentūra „Xingyuan Group“ suteikė AA vidaus kredito reitingą per tiriamąjį laikotarpį. Todėl, atsižvelgiant į visus Kinijos kredito reitingų iškraipymus, nurodytus 237–242 konstatuojamosiose dalyse, ir į įrodymus, nustatytus atlikus patikrinimą, Komisija neatsižvelgė į „Xingyuan Group“ suteiktą Kinijos reitingą.

                     (290)

                     Atsižvelgdama į bendrą padėtį Komisija nustatė, kad būtina nustatyti tinkamą lyginamąjį dydį įvairioms grupės bendrovėms.

                     (291)

                     Komisija padarė išvadą, kad eksportuojančio gamintojo lygmeniu padėtis buvo tokia, kad ši bendrovė be valstybės paramos šios bendrovės nebūtų galėjusios gauti kitų paskolų per tiriamąjį laikotarpį. Todėl šių bendrovių gauta nauda viršijo įprastą palūkanų normos dydžio antkainį. Tiksliau tariant, per tiriamąjį laikotarpį nauda gauta dėl suteiktų paskolų, kurios, remiantis bendra tų bendrovių finansine būkle, be valstybės paramos nebūtų suteiktos. Šiuo požiūriu Komisija pažymėjo, kad Šandongo provincijos padangų pramonės pertvarkymo ir modernizavimo įgyvendinimo plane „Xingyuan Group“ buvo nurodyta kaip viena iš septynių pagrindinių to regiono padangas gaminančių įmonių.

                     (292)

                     Todėl pagal 1998 m. gairių E skirsnio b dalies V punktą, Komisija nusprendė per tiriamąjį laikotarpį neišmokėtas tų paskolų sumas laikyti dotacija, suteikta vykdant Vyriausybės politiką. Remdamasi turima informacija Komisija kompensavo tik per tiriamąjį laikotarpį suteiktas paskolas.

                     (293)

                     Kalbant apie eksportuojančio gamintojo paskolas, suteiktas iki tiriamojo laikotarpio, atsižvelgdama į tai, kad ta bendrovė turėjo atnaujinamųjų paskolų, visoms paskoloms, kurių grąžinimo terminas yra ne daugiau kaip 2 metai, Komisija pritaikė 275 konstatuojamojoje dalyje nustatytą lyginamąjį dydį. Visoms kitoms paskoloms, kurių grąžinimo terminas yra ne mažiau kaip 2 metai, Komisija taikė bendrą lyginamąjį dydį skirdama aukščiausią neinvesticinio reitingo obligacijų laipsnį, kaip paaiškinta 251 konstatuojamojoje dalyje.

                     (294)

                     Dėl kitų „Xingyuan Group“ bendrovių, remdamasi turima informacija, Komisija padarė išvadą, kad ji galėtų taikyti bendrą lyginamąjį dydį skirdama aukščiausią neinvesticinio reitingo obligacijų laipsnį, kaip paaiškinta 251 konstatuojamojoje dalyje.

               3.4.4.7.   Kredito linijos

                     (295)

                     Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, be paskolų, Kinijos finansų įstaigos taip pat teikė kiekvienai iš atrinktų bendrovių kredito linijas. Tai buvo daroma pagal preliminariąsias sutartis, pagal kurias bankas leidžia atrinktoms bendrovėms pasiimti ne daugiau kaip tam tikrą sumą pasinaudojant įvairiomis skolos priemonėmis (paskolomis, dokumentiniais vekseliais, prekybos finansavimo priemonėmis ir kt.). Įprastomis rinkos sąlygomis tokioms kredito linijoms paprastai būtų taikomas vadinamasis „susitarimo“ arba „įsipareigojimo“ mokestis, skirtas banko sąnaudoms ir rizikai padengti, ir metiniai pratęsimo mokesčiai už kredito linijų galiojimo pratęsimą. Tačiau Komisija nustatė, kad visos atrinktos bendrovės naudojosi kredito linijomis nemokamai.

                     (296)

                     Taigi pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punkto ii papunktį gavėjams suteikta nauda laikomas sumos, kurią bendrovė moka už Kinijos finansų įstaigų teikiamas kredito linijas, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už panašią komercinę kredito liniją rinkoje, skirtumas.

                     (297)

                     Vienas iš atrinktų „Hankook Group“ eksportuojančių gamintojų gavo kredito linijas iš dviejų bankų, kurių būstinės yra ne KLR finansinėje jurisdikcijoje, ir toms kredito linijoms buvo taikomi pasaulio finansų rinkose įprasti įsipareigojimai ir tvarkymo mokesčiai. Kadangi toms kredito linijoms, skirtoms konkrečiai padangų sektoriaus bendrovėms, nebuvo taikomi jokie pratęsimo mokesčiai, Komisija nusprendė nagrinėjamojoje byloje tokių mokesčių netaikyti. Taigi nagrinėjamosios kredito linijos laikomos tinkamu lyginamuoju dydžiu. Toms kredito linijoms taikomus vidutinius mokesčius nutarta taikyti kaip lyginamąjį dydį pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d dalies ii punktą.

                     (298)

                     Subsidijai apskaičiuoti lyginamasis mokesčių lygis taikytas pro rata kiekvienai kredito linijos sumai (atėmus faktiškai sumokėtus mokesčius). Tais atvejais, kai kredito linija teikta daugiau kaip vienus metus, visa subsidijos suma buvo paskirstyta pagal kredito linijos teikimo trukmę ir atitinkamą sumą, priskiriamą prie tiriamojo laikotarpio.

                     (299)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo ir po galutinio faktų atskleidimo „Hankook Group“ pareiškė, kad jokių išankstinių mokesčių nebuvo pritaikyta, nes priimdamas sprendimą suteikti bendrovei kredito liniją Kinijos bankas atsižvelgė į visas pajamas, gaunamas iš kitų produktų ir paslaugų.

                     (300)

                     Komisija sutiko, kad tikimasi, jog bet koks banko kredito liniją gaunantis klientas pirks iš to banko ir kitus produktus ir paslaugas. Tačiau įprasta, kad iš klientų reikalaujama sumokėti išankstinį mokestį, kaip matyti tuo atveju, kai du užsienio bankai, suteikę „Hankook Group“ kredito linijas, pritaikė jai išankstinį mokestį. Iš tikrųjų bankams reikia skirti lėšas, kad suteikus kredito liniją jomis būtų galima bet kada pasinaudoti. „Hankook Group“ nepateikė jokių įrodymų, susijusių su tariamomis priežastimis, dėl kurių išankstiniai mokesčiai nebuvo pritaikyti. Be to, kai kuriais atvejais iš skolininkų taip pat gali būti reikalaujama laikyti banke minimalią indėlio sumą. Todėl „Hankook Group“ teiginys atmetamas.

                     (301)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo „Giti Group“ pateikė pastabą, kad Komisija pritaikė neteisingą kai kurių kredito linijų likusių dienų skaičių ir kad neišskaičiavo iš apskaičiuotos naudos kai kurių bendrovės sumokėtų mokesčių. Komisija iš dalies sutiko su tomis pastabomis ir atitinkamai peržiūrėjo naudos apskaičiavimą.

               3.4.5.   Išvada dėl lengvatinio skolinimo

                     (302)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad visos atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės per tiriamąjį laikotarpį naudojosi lengvatiniu skolinimu. Atsižvelgiant į tai, kad buvo skiriamas finansinis įnašas ir eksportuojantiems gamintojams buvo suteikiama konkreti nauda, tos paskolos ir kredito linijos turėtų būti laikomos kompensuotina subsidija.

                     (303)

                     Atrinktoms bendrovių grupėms per tiriamąjį laikotarpį taikant lengvatinį skolinimą nustatyta subsidijų suma:

                                 Lengvatinis skolinimas

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Visa subsidijos suma

                                 „China National Tire Group“

                                 8,28 %

                                 „Giti Group“

                                 1,53 %

                                 „Hankook Group“

                                 0,34 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 48,37 %

               3.5.   Lengvatinis finansavimas ir draudimas: obligacijos

                     (304)

                     Dvi iš atrinktų bendrovių gavo naudos, nes joms buvo skirtas lengvatinis finansavimas obligacijomis.

               a)
               Valstybės valdomos finansų įstaigos, veikiančios kaip valstybinės institucijos

                     (305)

                     Kinijoje obligacijų rinkos dalyviai yra iš esmės tie patys subjektai, kaip tie, kurie vykdo veiklą paskolų rinkoje. Bendrovės, kurios nori išleisti obligacijas, turi pasinaudoti finansų įstaigos, veikiančios kaip garantas, paslaugomis. Garantai organizuoja obligacijų išleidimą ir siūlo palūkanų normas, kuriomis obligacijos bus teikiamos investuotojams. Tie garantai yra tie patys valstybės bankai, kurie taip pat teikia 3.4 skirsnyje aptartas lengvatines paskolas. Be to, obligacijas perkantys investuotojai taip pat paprastai yra Kinijos (valstybės) bankai, nes daugiau nei 95 % visos prekybos obligacijomis apimties vyksta tarpbankinėje rinkoje (62).

                     (306)

                     Kaip aprašyta 3.4.1 skirsnyje, toms finansų įstaigoms būdingas reikšmingas valstybės dalyvavimas ir KV turi galimybę daryti joms nemenką įtaką.

                     (307)

                     Bendroji teisinė sistema, kurio laikydamosi tos finansų įstaigos vykdo veiklą ir kuri jau aprašyta 3.4 skirsnyje, taip pat taikytina obligacijoms. Be to, obligacijoms konkrečiai taikomi šie reguliuojamieji dokumentai:

                     (308)

                     Kinijos Liaudies Respublikos vertybinių popierių įstatymas, peržiūrėtas ir priimtas 18-ajame Dešimtojo Kinijos Liaudies Respublikos nacionalinio liaudies kongreso nuolatinio komiteto posėdyje 2005 m. spalio 27 d. ir įsigaliojęs 2006 m. sausio 1 d. (aktuali redakcija priimta 2014 m. rugpjūčio 31 d.) (toliau – Vertybinių popierių įstatymas);

                     (309)

                     Įmonių obligacijų išleidimo ir prekybos jomis administracinės priemonės, Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos įsakymas Nr. 113, 2015 m. sausio 15 d.;

                     (310)

                     Kinijos Liaudies Respublikos nefinansinių įmonių skolos finansavimo priemonių administravimo tarpbankinėje obligacijų rinkoje priemonės, „People's Bank of China“ įsakymas [2008] Nr. 12, 2008 m. balandžio 9 d.;

                     (311)

                     Įmonių obligacijų administravimo nuostatai, paskelbti Valstybės tarybos 2011 m. sausio 18 d.

                     (312)

                     Pagal reglamentavimo sistemą Kinijoje negalima laisvai išleisti obligacijų arba jomis prekiauti. Kiekvienos obligacijos išleidimui turi pritarti įvairios Vyriausybės institucijos, kaip antai PBOC, NDRC arba CSRC, priklausomai nuo obligacijos rūšies ir emitento tipo. Be to, remiantis Įmonių obligacijų administravimo nuostatais, įmonių obligacijų išleidimui taikomos metinės kvotos.

                     (313)

                     Be to, pagal Vertybinių popierių 16 straipsnį viešasis obligacijų išleidimas turėtų tenkinti šiuos reikalavimus: „surinktų lėšų investavimas atitinka valstybės pramonės politiką <…>“ ir „surinktos lėšos <…> naudojamos nustatytu tikslu“. Įmonių obligacijų administravimo nuostatų 12 straipsnyje pakartojama, kad surinktų lėšų paskirtis turi atitikti valstybės pramonės politika.

                     (314)

                     Remiantis Įmonių obligacijų išleidimo ir prekybos jomis administracinėmis priemonėmis, viešai išleisti galima siūlyti tik tam tikras obligacijas, atitinkančias griežtus kokybės kriterijus, kaip antai AAA kredito reitingą. Todėl dauguma obligacijų išleidžiama privačiai vadinamiesiems kvalifikuotiems investuotojams, kuriuos patvirtino CSRC ir kurie iš esmės yra Kinijos instituciniai investuotojai.

                     (315)

                     Galiausiai įmonių obligacijų palūkanų normos nėra nustatomos laisvai, nes Įmonių obligacijų administravimo nuostatų 18 straipsnyje nustatyta, kad „siūloma įmonių obligacijų palūkanų norma neviršija 40 % vyraujančios palūkanų normos, kurią bankai moka fiziniams asmenims už tokio pat termino terminuotuosius taupomuosius indėlius“.

                     (316)

                     Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis obligacijų emisijomis. Tad ji išnagrinėjo visą 307–315 konstatuojamosiose dalyse apibūdintą teisinę aplinką ir konkrečius tyrimo metu nustatytus faktus.

                     (317)

                     Per tikrinamuosius vizitus nustatyta, kad dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių išleistų obligacijų palūkanų normos buvo panašios į „People's Bank of China“ (toliau – PBOC) bazines palūkanų normas, neatsižvelgiant į bendrovių finansinę ir kredito rizikos padėtį.

                     (318)

                     Praktiškai obligacijų palūkanų normoms daro įtaką kredito reitingas, kaip ir paskolų atveju. Tačiau, kaip aprašyta 237–242 konstatuojamosiose dalyse, vietos kredito reitingų rinka yra iškreipta, o kredito reitingai – nepatikimi. Tai įrodo ir faktas, kad obligacijų prospektai ir kredito reitingų ataskaitos, susijusios su atrinktų bendrovių išleistomis obligacijomis, neatitiko tikrosios bendrovių padėties.

                     (319)

                     Vienu atveju, pavyzdžiui, obligacijų emisijos finansinė analizė buvo pagrįsta labai didele apyvarta ir 12 % pelnu, nors bendrovės finansinėse ataskaitose buvo nurodyta, kad ji faktiškai patyrė nuostolių.

                     (320)

                     Kitu atveju išsamiame obligacijų prospekte buvo perspėjimas, kad bendrovės atsakomybės lygis didėja, kad „emitento skolų našta yra didelė, o turto ir įsipareigojimų santykis viršija sektoriaus vidurkį <…> Apskritai emitento trumpalaikis mokumas yra palyginti nedidelis, tad yra tam tikras su trumpalaikiu mokumu susijęs spaudimas. Bendrovė gauna daugiausia pelno iš su veikla nesusijusių pajamų. Tai reiškia, kad dėl jos pelningumo kyla daug neaiškumų.“ Vis dėlto ataskaitoje daroma išvada, kad siūlomoms obligacijoms priskirtinas AAA kredito reitingas.

                     (321)

                     Galiausiai Komisija pažymėjo, kad įprastomis rinkos aplinkybėmis obligacijų palūkanų normos vidutiniškai turėtų būti didesnės nei paskolų palūkanų normos, nes jos laikomos subordinuotąja skola. Tačiau atrinktų bendrovių atveju paskolų palūkanų normos buvo tokios pat arba didesnės nei obligacijų palūkanų normos.

                     (322)

                     Atsižvelgdama į minėtas aplinkybes Komisija nustatė, kad Kinijos finansų įstaigos, kurios organizavo obligacijų išleidimą atrinktoms bendrovėms, yra valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnį ir 2 straipsnio b punkte. Be to, naudos gavo du atrinkti eksportuojantys gamintojai, nes obligacijos buvo išleistos taikant mažesnes normas nei rinkos normas, atitinkančias jų tikrąjį rizikos profilį.

               b)
               Konkretumas

                     (323)

                     Komisija nusprendė, kad lengvatinis finansavimas obligacijomis yra konkretus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes obligacijų negalima išleisti negavus Vyriausybės institucijų patvirtinimo, o KLR Vertybinių popierių įstatyme nustatyta, kad obligacijų išleidimas turi atitikti valstybės pramonės politiką. Pagal tą politiką didelio veiksmingumo radialinės padangos (įskaitant sunkvežimių padangas be kamerų) yra skatinamoji produktų kategorija.

               c)
               Skaičiavimo metodika

                     (324)

                     Kadangi obligacijos iš esmės yra dar vienos rūšies skolos priemonė, panaši į paskolas, ir kadangi paskolų apskaičiavimo metodika jau grindžiama obligacijų krepšeliu, Komisija nusprendė taikyti paskolų apskaičiavimo metodiką, aprašytą 3.4.4 skirsnyje. Tai reiškia, kad siekiant nustatyti rinka grįstas obligacijų palūkanų normas ir vėliau jas palyginti su faktine bendrovei taikoma palūkanų norma ir taip nustatyti naudą, PBOC paskelbtoms bazinėms palūkanų normoms taikomas santykinis skirtumas tarp vienodos trukmės JAV AA įmonių obligacijų ir JAV BB įmonių obligacijų.

                     (325)

                     Atrinktoms bendrovių grupėms per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų suma suteikiant lengvatines obligacijas:

                                 Lengvatinis finansavimas: obligacijos

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Visa subsidijos suma

                                 „China National Tire Group“

                                 0,72 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 0,12 %

               3.6.   Lengvatinis finansavimas ir draudimas: eksporto pirkėjų kreditai

                     (326)

                     Skundo pateikėjo teigimu, valstybės bankai Kinijoje teikė eksporto pirkėjų kreditus arba lengvatines paskolas užsienio bendrovėms, kaip antai importuotojams, kad skatintų Kinijos produktų, technologijų ir paslaugų, pvz., padangų, eksportą.

                     (327)

                     Tyrimo metu Komisija nustatė, kad nė vienas importuotojas (susijęs arba nesusijęs) savo sąskaitose neturėjo jokių negrąžintų paskolų iš Kinijos finansų įstaigų. Tad Komisija padarė išvadą, kad ta programa per tiriamąjį laikotarpį atrinktoms bendrovėms nebuvo taikoma.

               3.7.   Lengvatinis finansavimas ir draudimas: parama užsienio investicijoms

                     (328)

                     2015 m. pabaigoje CNRC įsigijo 65 % „Pirelli Group“ akcijų. Tuo metu grupės vertė buvo 7,1 mlrd. EUR. Sudarant įsigijimo sandorį KV skyrė kelias paramos priemones.

                     (329)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo ir po galutinio faktų atskleidimo KV, „Pirelli“ ir CNRC tvirtino, kad Komisija negali tirti tos schemos, nes ji nėra paminėta skunde arba pranešime apie inicijavimą. Po galutinio faktų atskleidimo KV pakartojo tą teiginį ir tvirtino, kad Komisija nesudarė galimybės pasitarti prieš procedūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį ir neleido KLR pateikti suderintos pozicijos. Be to, KV teigė, kad naujos sistemos gali būti kompensuojamos tik jeigu ES teisėje yra teisinis pagrindas. Tačiau toks teisinis pagrindas atsirado tik 2017 m. gruodžio mėn. įsigaliojus pagrindinio reglamento naujojo 10 straipsnio 7 dalies antrai pastraipai (63), kuri nebuvo taikytina šiam procesui. CNRC mano, kad pranešime apie inicijavimą turėjo būti atskirai paminėta kiekviena programa. Kadangi Komisija minėjo tik „dotacijas“ ar „paskolas“, o ne „nuosavo kapitalo investicijas“, SRF investicijos nebuvo įtrauktos į procesą.

                     (330)

                     Komisija su tuo nesutiko. Pranešime apie inicijavimą daroma nuoroda į „1) tiesioginį lėšų pervedimą ir galimą tiesioginį lėšų pervedimą ar įsipareigojimų perdavimą“. Ir pagal pagrindinio AS reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį, ir pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a punkto 1 dalies i papunktį terminas „tiesioginis lėšų pervedimas“ paaiškinamas skliausteliuose pateikiant pavyzdžius. Išvardijama, „pavyzdžiui, dotacijos, paskolos, turto įliejimas“. Tad nuosavo kapitalo investicija (SRF investicija) buvo įtraukta į pranešimo apie inicijavimą dalį „Tiesioginis lėšų pervedimas“. Be to, kaip paaiškinta 334–340 konstatuojamosiose dalyse, SRF investicijos šiame tyrime nelaikomos atskira savarankiška programa. SRF investicijos veikiau buvo papildoma intervencija Kinijos Vyriausybei imantis penkių finansinio kišimosi priemonių, kai buvo įsigyjama „Pirelli“. Be dar vienos CINDA nuosavo kapitalo investicijos, kitos rinkinio dalys buvo dotacija, paskola ir palūkanų grąžinimas, dėl kurių įtraukimo į tyrimą CNRC neprieštarauja. Taigi, ištyrusi SRF investiciją, Komisija neįtraukė į tyrimą atskiros programos, o įvertino visas svarbias vienos sudėtinės finansinės priemonės dalis, kurios tomis aplinkybėmis sudarė užsienio prekybos skatinimo programą.

                     (331)

                     Be to, net kilus abejonių dėl į tyrimą įtrauktų subsidijų taikymo srities, vykdydama tyrimą Komisija visiškai skaidriai išsklaidė tokias abejones. Klausimas dėl Šilko kelio fondo (toliau – SRF) daromų investicijų rinka grįsto pobūdžio buvo iškeltas bendrai dėl to susitarus tikrinamojo vizito metu KV patalpose, kai KV taip pat pateikė naudingą informaciją apie SRF pobūdį. Šiuo požiūriu Komisiją taip pat nustebino CNRC teiginys po galutinio faktų atskleidimo, kad Komisijai vykdant tikrinamąjį vizitą KV pateikė tik atsakymą žodžiu ir kad Komisija nesiekė papildomos informacijos apie SRF rinka grįstą pobūdį. Priešingai, Komisija pagal 28 straipsnį išsiuntė KV su tuo klausimu susijusį raštą ir gavo tam tikrus dokumentus apie KV padarytą SRF investiciją, o tai dar kartą rodo, kad tas KV finansavimo aspektas buvo tinkamai įtrauktas į tyrimą.

                     (332)

                     Todėl teiginys, kad SRF investicijos nepatenka į tyrimo sritį, buvo atmestas.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     (333)

                     2016 m. gruodžio 26 d. Prekybos ministerijos (toliau – MOFCOM) paskelbtas13-asis užsienio prekybos plėtros penkmečio planas;

                                 —

                                 13-asis naftos chemijos pramonės penkmečio planas;

                                 —

                                 2015 m. paskelbtos Valstybės tarybos gairės dėl tarptautinės gamybos pajėgumų ir bendradarbiavimo įrangos gamybos srityje skatinimo (toliau – Gairės);

                                 —

                                 Pranešimas apie 2015 m. užsienio prekybos ir ekonomikos vystymo specialiųjų fondų pagrindinių projektų subsidijuojamų lėšų paskirstymą, C.H. [2015] Nr. 653, ir „Chemchina“ byla [2016] Nr. 144;

                                 —

                                 Finansų ministerijos pranešimas apie 2016 m. centrinio valstybės valdomo kapitalo veiklos biudžeto patvirtinimą, CZ [2016], Nr. 18.

               b)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (334)

                     Komisija nustatė, kad KV ėmėsi kelių kišimosi priemonių, kad padėtų CNRC įsigyti 65 % „Pirelli Group“ akcijų.

                     (335)

                     Pirma, CNRC gavo iš SASAC 500 mln. RMB (apie 66 mln. EUR) dotaciją, kuria siekiama „skatinti pasaulinį bendradarbiavimą gamybos pajėgumų srityje pagal iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias““, kaip numatyta Finansų ministerijos pranešime apie 2016 m. centrinio valstybės valdomo kapitalo veiklos biudžeto patvirtinimą, CZ [2016], Nr. 18.

                     (336)

                     Antra, CNRC gavo 800 mln. EUR lengvatinę paskolą iš bankų konsorciumo, į kurį įeina ir „China Development Bank“ (toliau – CDB), EXIM ir „China Construction Bank“ (toliau – CCB). Paskolos sutartyje nurodyta paskolos paskirtis – „Pirelli“ įsigijimas.

                     (337)

                     Trečia, CNRC gavo 17 mln. RMB grąžinamąją išmoką už sumokėtas ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytos paskolos palūkanas. Tą grąžinamąją išmoką skyrė Finansų ministerija „„Pirelli“ akcijoms įsigyti“ įgyvendinant „2015 m. užsienio prekybos ir ekonomikos vystymo specialiųjų fondų pagrindinius projektus“, kaip numatyta Pranešime apie 2015 m. užsienio prekybos ir ekonomikos vystymo specialiųjų fondų pagrindinių projektų subsidijuojamų lėšų paskirstymą, C.H. [2015] Nr. 653, ir „Chemchina“ byloje [2016] Nr. 144.

                     (338)

                     Ketvirta, KV dalyvavo įsigyjant „Pirelli Group“ akcijas dalyvavimui kapitale skirdama 533 mln. EUR per SRF, Vyriausybės investicinį fondą, kuris yra iniciatyvos „Viena juosta, vienas kelias“ dalis. Susitarime dėl investicijų nustatomi praktiniai sandorio aspektai, bet nenustatomos pagrindinės sąlygos. Komisijai nebuvo pateikta jokių kitų SRF ir CNRC dokumentų, susijusių su šia konkrečia operacija.

                     (339)

                     Galiausiai KV dalyvavo restruktūrizuojant „China National Tire Group“, po įsigijimo skirdama 266 mln. EUR per „China Cinda Asset Management Company Ltd.“ (toliau – „Cinda“) dalyvavimui bendrovės, kontroliuojančios „Pirelli Group“ padangų pramonę, kapitale.

                     (340)

                     Bendras visų penkių priemonių tikslas buvo leisti CNRC įsigyti „Pirelli“. Jos kartu vadinamos „priemone“.

               c)
               Valstybinės institucijos

                     (341)

                     Taigi tam tikra KV paramos dalis buvo suteikta tiesiogiai (pvz., kaip dotacijos), kita dalis – netiesiogiai per valstybės valdomus subjektus. Kalbant apie ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytą lengvatinę paskolą, 3.4.1 skirsnyje Komisija jau nustatė, kad teikdami paskolas atrinktoms bendrovėms CDB, EXIM ir CCB veikė kaip valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje ir 2 straipsnio b punkte.

                     (342)

                     Dėl SRF ir „Cinda“ Komisija nustatė, kad abu subjektai visiškai priklauso KV ir kad iš jų įmonės valdymo matyti, kad valstybė daro jiems reikšmingą įtaką.

                     (343)

                     Remiantis SRF interneto svetainėje paskelbta informacija, tai valstybės valdomas subjektas, kurį įsteigė ir remia valstybė, siekdama skirti investicijas ir finansinę paramą prekybos ir ekonominiam bendradarbiavimui ir junglumui pagal iniciatyvą „Juosta ir kelias“. 100 % bendrovės akcijų priklauso valstybei, kuri ją valdo per Valstybės užsienio valiutų administraciją, „China Investment Corporation“, „EXIM Bank“ ir CDB. Joje yra direktorių valdyba ir stebėtojų taryba, kurias sudaro įvairių ministerijų atstovai.

                     (344)

                     „Cinda“ buvo įsteigtas 1999 m. kaip valstybės valdoma įmonė ir „China Construction Bank“„blogas“ bankas. Remiantis jo metine ataskaita, tai buvo pirmoji turto valdymo bendrovė, įsteigta 1999 m. balandžio mėn. gavus Valstybės tarybos patvirtinimą, siekiant pažaboti finansinę riziką ir išlaikyti finansinės sistemos stabilumą bei padėti įgyvendinti valstybės bankų ir įmonių reformą. 2017 m. pagrindiniai bendrovės akcininkai buvo Finansų ministerija (64,45 %) ir KLR nacionalinė socialinės apsaugos fondo taryba (7,06 %). Bendrovės direktorių valdybą ir stebėtojų tarybą sudaro įvairūs Vyriausybės institucijų ir didelių valstybės valdomų finansų įstaigų atstovai.

                     (345)

                     Pagrindinė bendrovės veiklos sritis – finansinių sunkumų paveikto turto valdymas. Remiantis jos metine ataskaita, bendrovė „glaudžiai derino nacionalinę strategiją“ ir, be kita ko, rėmė iniciatyvos „Juosta ir kelias“ kūrimą. Bendrovė taip pat įsipareigojo „stropiai išstudijuoti ir įgyvendinti 19-ojo nacionalinio KKP kongreso dvasią ir Xi Jinpingo mintis apie kiniškų bruožų turintį naujosios eros socializmą, atkakliai stiprinti bendrą partijos vadovavimą ir suteikti stiprią politinę bendrovės vystymo garantiją“.

                     (346)

                     Taigi, remdamasi tikrinamojo vizito metu pateikta informacija ir viešai paskelbta informacija, Komisija padarė išvadą, kad esama formalių Vyriausybės vykdomos SRF ir „Cinda“ kontrolės požymių.

                     (347)

                     Komisija toliau rinko informaciją apie tai, ar KV vykdė reikšmingą SRF ir „Cinda“ veiklos kontrolę. Tokiomis aplinkybėmis Komisija pažymėjo, kad jų dalyvavimą reikia vertinti atsižvelgiant į šiuos teisės aktus:

                     (348)

                     13-ajame užsienio prekybos vystymo penkmečio plane nustatyti bendrieji principai, kuriais grindžiama Kinijos užsienio prekybos politika, įskaitant didesnį aukštesnio lygio atsivėrimą ir srautų „į išorę“ ir „į vidų“ sujungimą siekiant skatinti prekybos augimą. Pagal planą taip pat siekiama skatinti pertvarkymą, kad ankstesnis daugiausia prekių eksportas virstų prekių, paslaugų, technologijų ir kapitalo eksportu. Atsižvelgiant į tai, viena iš pagrindinių užduočių, apibrėžtų plano III.3 skyriuje, susijusi su tarptautinių užsienio prekybos įmonių veiklos pajėgumų didinimu, skatinant galingas bendroves plėtoti veiklos grandines, sudaryti tarptautinius susijungimo ir įsigijimo sandorius ir įgyti kokybiškus prekių ženklus, pagrindines technologijas ir rinkodaros kanalus. Plane taip pat paminėta, kad tarptautinėms gero kreditingumo bendrovėms bus sistemingai teikiama parama, tad bus suformuota didelių įmonių, turinčių tarptautinių verslo veiklos pajėgumų, grupė, kuri sudarys pasaulinį platinimo rinkos tinklą.

                     (349)

                     Valstybės tarybos gairėse dėl tarptautinės gamybos pajėgumų ir bendradarbiavimo įrangos gamybos srityje skatinimo išsamiau paaiškinama, kaip „išorės“ strategija turėtų būti įgyvendinama praktikoje. Siekiama eksportuoti ne produktus, o sektorius ir „aktyviai plėstis ir „patekti“ į išsivysčiusių šalių rinkas“. Pagrindinis tikslas – sukurti kelias lyderiaujančias tarptautiniu lygmeniu konkurencingas įmones, turinčias rinkos plėtros pajėgumų.

                     (350)

                     Tų Gairių 30–36 straipsniuose išvardijama visa politikos parama, kurią gali gauti „į užsienį“ patenkančios bendrovės, kaip antai fiskalinės ir mokestinės paramos politika, lengvatinės paskolos, finansinė parama suteikiant sindikuotąsias paskolas, eksporto kreditai, projektų finansavimas, kapitalo investicijos ir galiausiai eksporto kredito draudimas.

                     (351)

                     35 straipsnyje konkrečiai paminėtas Šilko kelio fondas, kaip valstybės remiamų projektų finansavimo priemonė, naudojama „siekiant padidinti kapitalo investicijų šaltinius. <…> Užtikrinsime, kad Šilko kelio fondas atliktų kuo svarbesnį vaidmenį. Aktyviai remsime tarptautinių gamybos pajėgumų ir bendradarbiavimo įrangos gamybos srityje projektus kapitalo investicijų ir skolų finansavimo priemonėmis.“

                     (352)

                     Be to, pats Šilko kelio fondas savo interneto svetainėje skelbia, kad jo tikslas – padėti Kinijos įmonėms pagerinti eksporto veiklos rezultatus sudarant joms daugiau galimybių patekti į užsienio rinkas įsteigiant padalinius užsienyje ir įsigyjant pažangias užsienio technologijas.

                     (353)

                     Tuo pagrindu Komisija daro išvadą, kad KV sukūrė normatyvinį pagrindą, kurio turėjo laikytis KV paskirti ir jai atskaitingi vadovai ir stebėtojai. Taigi KV vadovavosi normatyviniu pagrindu, kad vykdytų reikšmingą SRF ir „Cinda“ veiklos kontrolę.

                     (354)

                     Komisija taip pat ištyrė konkretų SRF ir „Cinda“ elgesį ir pažymėjo, kad, įsigyjant „Pirelli Group“ akcijas, abu subjektai veikė kaip finansiniai investuotojai ir faktiškai nevykdo jokios savo investicijų veiklos kontrolės. Be to, jie abu gavo naudos, kurios nebūtų gavę įprastomis rinkos sąlygomis:

                     (355)

                     „Cinda“ sumokėjo nenormaliai didelę sumą už dalyvavimą kapitale. „Cinda“ sumokėjo 266 mln. EUR už dalyvavimą kapitale, nors pagrindinės kapitalo dalies vertė buvo vos 38 mln. EUR, o grynojo bendrovės turto vertė siekė 73 mln. EUR.

                     (356)

                     Kalbant apie SRF, jo paties teigimu, SRF tikslas yra teikti finansinę paramą projektams, kuriems trūksta nuosavo kapitalo, sumažinant bendrą skolos santykį ir gerinant projektų finansinius pajėgumus. Kita vertus, fondas padeda gauti sindikuotąsias paskolas (kaip antai 336 konstatuojamojoje dalyje nurodytą lengvatinę paskolą), kuriomis užtikrinama tolesnė projektų finansinė parama. SRF pats savo interneto svetainėje kelis kartus mini „Pirelli“ sandorį, kaip tokio darbo metodo pavyzdį.

                     (357)

                     Taigi Komisija padarė išvadą, kad minėtą teisinę sistemą įgyvendina SRF ir „Cinda“, vykdydami valdžios funkcijas, susijusias su padangų sektoriumi, todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio b dalį kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu bei pagal atitinkamą PPO teismo praktiką jie veikė kaip valstybinės įstaigos.

                     (358)

                     Be to, net jeigu SRF ir „Cinda“ nebūtų laikomi valstybinėmis institucijomis, Komisija nustatė, kad dėl tų pačių 342–356 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių būtų laikoma, kad jie KV pavedimu ir nurodymu atlieka funkcijas, kurios paprastai pavedamos Vyriausybei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Todėl jų veikla būtų priskiriama KV bet kuriuo atveju.

                     (359)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo ir po galutinio faktų atskleidimo CNRC ir „Pirelli“ pareiškė, kad SRF ir „Cinda“ nėra valstybinės institucijos, nes SRF nėra pagalbos agentūra, o SRF ir „Cinda“ abu siekia rinka grįstos grąžos, kaip bet koks privatus investuotojas. CNRC nuomone, tai, kad SRF investicijomis „Pirelli“ akcijos buvo apmokėtos rinkos kaina, patvirtino, jog SRF sprendimai dėl investavimo priimami savarankiškai ir grindžiami rinkos principais.

                     (360)

                     Komisija priminė, kad valstybinių institucijų analize atsakoma į klausimą, ar įstaigai suteikiami Vyriausybės įgaliojimai. SRF ne tik priklauso valstybei (kaip nustatyta 343–346 konstatuojamosiose dalyse), bet Vyriausybė vykdo ir prasmingą jo kontrolę. Tai, ar pavieniai SRF sprendimai komerciniu požiūriu yra pagrįsti, nieko nelemia. Veikiau, lemiamas aspektas yra tai, kad SRF sprendimai nėra priimami nepriklausomai, Vyriausybei nedarant įtakos. Kaip matyti 348–353 konstatuojamosiose dalyse, galioja tvirta normatyvinė sistema, pagal kurią SRF vykdo veiklą kaip Vyriausybės priemonė, kuria siekiama įgyvendinti iniciatyvos „Viena juosta, vienas kelias“ (pervadintos iniciatyva „Juosta ir kelias“ (toliau – JK iniciatyva)) politikos tikslus. Juos įgyvendina KV paskirti ir prižiūrimi SRF vadovai, tad vykdoma reikšminga SRF kontrolė. Taigi Komisija patvirtino savo vertinimą, kad SRF yra valstybinė institucija arba bent jau kad Vyriausybė jam paveda ar nurodo atlikti funkcijas, kurias paprastai atlieka Vyriausybė, kaip antai įgyvendinti viešosios politikos tikslus.

               d)
               Nauda

                     (361)

                     CNRC ir „Pirelli“ taip pat pateikė pastabą dėl informacinio dokumento, kad Komisija neįrodė, jog SRF investicijų sąlygos neatitinka įprastos investavimo praktikos. Bet kokia nauda turėtų apsiriboti skirtumu tarp Vyriausybės siūlomų sąlygų ir sąlygų, kurias gavėjas galėtų gauti rinkoje. Bet kuriuo atveju CNRC ir „Pirelli“ jokios naudos nebuvo, nes lėšos buvo suteiktos ankstesniems „Pirelli“ akcininkams siekiant įsigyti jų akcijas.

                     (362)

                     Komisija nesutiko su tuo, kad SRF investicijos nesuteikė CNRC jokios naudos ir kad sandorį galima palyginti su sandoriu, kurį būtų galima sudaryti rinkoje, dėl šių priežasčių:

                     (363)

                     nors SRF sumokėjo už „Pirelli“ akcijas rinkos kaina, dėl Vyriausybės įsikišimo CNRC įgytas pranašumas yra atskiras nuo kainos, kuri buvo sumokėta SRF darant investiciją į kapitalą. Iš tikrųjų Vyriausybės įsikišimo nauda buvo susijusi su tuo, kad CNRC neturėjo pakankamai nuosavų lėšų, kad finansuotų „Pirelli“ įsigijimą. Tad sudarant sandorį buvo pritaikytas didelis finansinis svertas. Jeigu SRF nebūtų įsikišęs dėl dalyvavimo kapitale, CNRC būtų tekę ieškoti papildomų lėšų paskolų rinkoje. Tačiau tai būtų buvę sudėtinga dėl didelio sverto, kuris jau buvo taikomas. Šiuo požiūriu viena iš banko „China Development Bank“ bendrovei CNRC suteiktos paskolos sąlygų buvo tai, kad CNRC turėjo įrodyti, jog gavo papildomų lėšų iš kitų šaltinių. Be to, kaip paminėta 356 konstatuojamojoje dalyje, SRF skelbia savo interneto svetainėje, kad jo pagrindinis tikslas yra teikti finansinę paramą projektams, kuriems trūksta nuosavo kapitalo, sumažinant bendrą skolos santykį ir gerinant projektų finansinius pajėgumus. Kita vertus, fondas padeda gauti sindikuotąsias paskolas, kuriomis užtikrinama papildoma projektų finansinė parama.

                     (364)

                     NET jeigu CNRC būtų sugebėjusi rasti reikiamas lėšas gavusi papildomą paskolą, tai kainuotų, nes bendrovei būtų tekę už tą paskolą mokėti palūkanas ir grąžinti pagrindinę paskolos sumą. Taigi įsikišus SRF CNRC nepatyrė jokių papildomų finansavimo išlaidų ir sandorio skolos santykis tapo geresnis, o dėl to atitinkamai tapo lengviau gauti lėšų iš bankų.

                     (365)

                     Be to, SRF investicijos visiškai sutapo su suma, kurios reikėjo CNRC, kad ji įsigytų kontrolinį „Pirelli Group“ akcijų paketą (65 %, o ne 48,75 %, kaip būtų buvę be SRF pagalbos). Tas kontrolinis akcijų paketas buvo įgytas neperleidžiant kontrolės smulkesniam akcininkui.

                     (366)

                     Galiausiai SRF pasitraukimo blokavimo laikotarpis yra daug ilgesnis nei įprasta taikyti privatiems rizikos kapitalo investuotojams, kurie nori kuo greičiau gauti kuo didesnę grąžą.

                     (367)

                     Po galutinio faktų atskleidimo CNRC užginčijo tuos argumentus. Jos nuomone, Komisija atliko klaidingą priešingos padėties analizę tirdama, ar SRF nuosavo kapitalo investicija dera su įprasta privačių investuotojų investavimo praktika darant skolos investicijas. Ji taip pat priminė daugelį veiksmų darant SRF investicijas ir tvirtino, kad tai visiškai suderinama su įprasta investavimo praktika vykdant klasikinį svertinį išpirkimą. Visų pirma, įšaldymo laikotarpis, susijęs su SRF pasitraukimu, nebuvo neįprastai ilgas. Jis buvo nutrauktas anksčiau laiko ir buvo toks pat, kaip kitų smulkiųjų akcininkų atveju. Galiausiai, CNRC nuomone, bendro pobūdžio politikos pareiškimų nepakanka norint įrodyti finansinio įnašo suteikiamą naudą.

                     (368)

                     Komisija tą teiginį atmetė. CNRC kaip SRF investicijos gavėjos nauda buvo daugialypė. Rinkos investuotojas, svarstantis į SRF panašaus dalyvavimo kapitale galimybę, būtų turėjęs įvertinti su sandoriu susijusią riziką. Jo pramonės partnerė CNRC tuo metu neturėjo pakankamai lėšų, kad įsigytų kontrolinį „Pirelli“ akcijų paketą, ir turėjo rasti finansinį investuotoją. Kaip nurodyta 363 konstatuojamojoje dalyje, dėl geresnio bendro skolos santykio CNRC tegalėjo gauti papildomas paskolas iš kitų bankų. Sudarius galimybę CNRC ne tik tapti didžiausia „Pirelli“ akcininke, bet ir gauti papildomas paskolas, SRF investicija buvo esminė KV įgyvendinamos priemonės, kurios tikslas buvo įtraukti „Pirelli“ į CNRC portfelį, dalis. Rinkos investuotojas tokiai pozicijai būtų pritaikęs sverto priemonę ir suteikęs lėšas visiškai kitokiomis sąlygomis.

                     (369)

                     Pirma, Komisija atkreipė dėmesį į neįprastą SRF sutikimą atsisakyti balsavimo teisių valdyboje ir perleisti jas CNRC. Kyla didelių abejonių, ar rinkos investuotojas būtų patenkintas „įgaliojęs“ CNRC tapti didžiausia akcininke, kontroliuojančia visą veiklą, ir atsisakęs balsavimo teisių, kad būtų „bejėgis“ smulkusis akcininkas.

                     (370)

                     Antra, palyginti ilgas SRF įšaldymo laikotarpis reiškia, kad SRF investicija priklauso nuo viešosios politikos. Rinkos investuotojas būtų reikalavęs daug trumpesnio laikotarpio, kad gautų kuo didesnę grąžą, ir tai, kad kiti smulkieji akcininkai sutiko su tokiomis pat sąlygomis, nėra svarbu, nes vienas iš jų visai nėra finansinis investuotojas, o kitas vykdo ilgalaikių investicijų fondo veiklą. Tą patį įrodo ir įvykiai investavus, visų pirma, ankstesnis įšaldymo termino nutraukimas dėl „Pirelli“ pakartotinio kotiravimo anksčiau laiko: iš jų matyti, kad sutartas įšaldymo laikotarpis neatitinka standartinių rinkos sąlygų, taikomų finansiniam investuotojui, turinčiam tokį didžiulį svertą CNRC atžvilgiu, kaip paaiškinta pirmiau.

                     (371)

                     Trečia, CNRC pirmumo teisės įsigyti likusias akcijas po įšaldymo laikotarpio pabaigos ir įgyti visišką bendrovės kontrolę nėra grindžiamos rinkos principais. Pelno siekiantis rinkos investuotojas būtų užsitikrinęs veiksmų laisvę siekti didesnės akcijų kainos, jeigu būtų konkuruojančių konkurso dalyvių, ir nesutikęs įgyti tokių pirmumo teisių. Tai, kad jos buvo suteiktos, vėlgi byloja apie tai, kad SRF investicija buvo susijusi su viešosios politikos tikslu padėti valstybės valdomai įmonei CNRC užbaigti „Pirelli“ įsigijimą palankiomis sąlygomis.

                     (372)

                     Dėl šių priežasčių Komisija ir toliau laikosi pozicijos, kad SRF investicija suteikė CNRC naudos.

                     (373)

                     Kalbant apie „Cinda“, naudos nustatymo aplinkybės buvo kitokios, nes lėšos buvo faktiškai sumokėtos CNRC ir Komisija padarė išvadą, kad dalyvavimas kapitale nebuvo pagrįstas rinkos kaina, kaip paaiškinta 355 konstatuojamojoje dalyje. Atsakydamos į informacinį dokumentą CNRC ir „Pirelli“ pateikė turto vertinimo ataskaitą, kad būtų nustatyta, jog investicijos buvo daromos rinka grįstomis sąlygomis. Atlikusi patikrinimą Komisija nustatė, kad vertinimo ataskaitoje nurodyti skaičiai neatitinka Komisijos turimų skaičių. Faktiškai vertinimo ataskaita nesusijusi su „Cinda“ investicijomis ir buvo parengta dėl kito kapitalo sandorio CNRC grupėje. Tas sandoris taip pat buvo susijęs su „Pirelli Industrial Srl.“, bet buvo kitas pirkėjas ir kitas laikotarpis, vienais metais anksčiau už „Cinda“ dalyvavimą kapitale. Komisija pažymėjo, kad 2016 m. „Pirelli Industrial Srl.“ buvo iš esmės restruktūrizuota. Tad 2016 m. pabaigoje jos finansinės padėties, aprašytos 2016 m. audito ataskaitoje, nebebuvo galima lyginti su padėtimi, aprašyta CNRC pateiktoje turto vertinimo ataskaitoje. Taigi, neturėdama patikrintinos informacijos apie tinkamus subjektus ir laikotarpį, Komisija ir toliau laikėsi savo pozicijos dėl „Cinda“ investicijų.

                     (374)

                     Po galutinio faktų atskleidimo CNRC ir „Pirelli“ nesutiko ir su šia analize. Jų nuomone, CNRC naudos negavo, nes „Cinda“ investicijos atitiko įprastą investavimo praktiką. Visų pirma, siekdamos pagrįsti savo teiginį, jos paminėjo tą pačią nepriklausomo vertintojo parengtą vertinimo ataskaitą, kuri buvo išnagrinėta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje. Pripažindamos, kad ataskaita iš tikrųjų buvo parengta dėl kitokio sandorio su nuosavu kapitalu, jos vis dėlto teigė, kad to nepakanka, kad būtų galima atmesti galimybę ją naudoti tiriant kitus sandorius (kaip antai „Cinda“ įvykdytą įsigijimą).

                     (375)

                     Komisija nepritarė tam teiginiui dėl tų pačių priežasčių, kaip paaiškinta 373 konstatuojamojoje dalyje ir kaip pripažino „Pirelli“: turto vertinimo ataskaita susijusi su kitu sandoriu su nuosavu kapitalu ir kitu laikotarpiu, kuris yra metais ankstesnis nei „Cinda“ dalyvavimo kapitale laikotarpis. Per tą laikotarpį „Pirelli“ buvo iš esmės restruktūrizuota ir tai neabejotinai padarė poveikį jos finansinei padėčiai. Be to, kaip patvirtino CNRC, „Cinda“ įsigijo 38 % „Pirelli Industrial Srl.“, kuri dabar vadinasi „Prometeon Tyre Group S.r.l.“ (toliau – PTG), akcijų. Kadangi tos bendrovės kapitalas tuo metu siekė 100 mln. EUR, nominalioji akcijų vertė buvo 38 mln. EUR. „Cinda“ už dalyvavimą kapitale sumokėjo 266 mln. EUR. Atsižvelgiant į tai, kad grynoji bendrovės turto vertė tuo metu sudarė mažiau nei pusę šios sumos ir kad ji beveik negavo pelno, tokios didelės sumos už dalyvavimą kapitale nepateisintų nei turto vertinimas, nei pajamų vertinimas. Kadangi bendrovė neatitiko rinkos investuotojo kriterijaus, Komisija patvirtino savo nuomonę, kad „Cinda“ investicija suteikė CNRC papildomą naudą.

               e)
               Konkretumas

                     (376)

                     Komisija taip pat nustatė, kad pagal šią priemonę skirtos subsidijos yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje. Visų pirma, KV teisės aktuose konkrečiai paminėta chemijos pramonė ir SRF. Tai, kad teisės aktuose išvardijama daug sektorių ir kad SRF ar „Cinda“ gali investuoti į kitus sektorius, tų nustatytų faktų nepaneigia. Po galutinio faktų atskleidimo CNRC suabejojo nustatytu faktu. Ji tvirtino, kad JK iniciatyvos finansavimas nėra akivaizdžiai susijęs su tam tikromis įmonėmis ar sektoriais. Visų pirma, ji pabrėžė, kad Gairėse pateiktas prioritetinių sričių sąrašas nėra baigtinis.

                     (377)

                     Komisija priminė apie tam tikras Kinijos lengvatinio finansavimo charakteristikas. Užuot vykdant aiškiai apibrėžtas finansavimo programas pagal griežtus tinkamumo kriterijus, aukščiausiu politiniu lygmeniu nustatomi keli skatinamieji sektoriai. Finansų įstaigos, kaip antai politiką vykdantys bankai, SRF arba „Cinda“, vykdydami veiklą faktiškai laikosi šių nurodymų. Atsižvelgdama į tai, Komisija reguliariai kompensuoja tokioms skatinamosioms pramonės šakoms skiriamas subsidijas kaip konkrečias subsidijas, nes jos gali būti laikomos „tam tikromis įmonėmis“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje (64). Šiuo atveju CNRC neginčijo, kad chemijos pramonė yra tokios skatinamosios pramonės šakos dalis. Tai, kad sąrašą galima išplėsti įtraukiant į jį kitus sektorius, nustatyto fakto nekeičia.

                     (378)

                     Be to, kaip paminėta 348 ir 349 konstatuojamosiose dalyse, teisės aktai konkrečiai skirti eksportuojančioms bendrovėms ir juose kalbama apie „patekimą į tarptautines rinkas“. Atsižvelgiant į eksporto vykdymo sąlygą (kuri bus nagrinėjama išsamiau f skirsnyje), priemonė taip pat laikoma konkrečia pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą.

               f)
               Eksporto vykdymo sąlyga

                     (379)

                     Vėliau Komisija ištyrė, ar priemonės iš tikrųjų priklausė nuo to, ar buvo vykdoma eksporto veikla, nes jos konkrečiai skiriamos tam tikroms įmonėms už tai, kad jos „išeina“ iš Kinijos. Apskritai tokia parama teikiama pagal iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“, kuri yra įtraukta į MOFCOM užsienio prekybos vystymo penkmečio planą.

                     (380)

                     Valstybės tarybos gairėse dėl tarptautinės gamybos pajėgumų ir bendradarbiavimo įrangos gamybos srityje skatinimo konkrečiai išvardyti į strategiją įtraukti sektoriai ir chemijos pramonė yra prioritetinė sritis. Bendrovės „Chemchina“ įvykdytas „Pirelli Group“ akcijų įsigijimas 13-ajame naftos chemijos pramonės penkmečio plane konkrečiai paminėtas kaip svarbus laimėjimas.

                     (381)

                     Ta priemonė konkrečiai skirta užsienio investicijas vykdančioms bendrovėms. Kaip paminėta 349 konstatuojamojoje dalyje, siekiama eksportuoti ne produktus, o sektorius ir „aktyviai plėstis ir „patekti“ į išsivysčiusių šalių rinkas“. Taigi Kinijos bendrovės, vykdančios veiklą tik vidaus rinkoje, neatitinka tokios finansinės paramos skyrimo reikalavimų. Tai, kad priemonės taikymas priklauso nuo to, ar vykdoma eksporto veikla, taip pat rodo faktas, kad sritys, atrenkamos kaip prioritetinės užsienio investicijų sritys, yra būtent tos, kuriose yra paklausa tarptautinėje rinkoje, ir tos, kuriose „konkuruojant tarptautiniu lygmeniu gaunama didelės naudos“, t. y. tos, kuriose Kinijos eksporto rezultatus galima gerinti. 13-ojo užsienio prekybos vystymo penkmečio plano III.3 skyriuje papildomai patikslinama, kad parama skirta užsienio prekybos įmonėms.

                     (382)

                     Kalbant konkrečiai apie „Pirelli Group“ įsigijimą, savo interneto svetainėje SRF skelbia: „fondas skyrė „ChemChina“ paramą įsigyjant „Pirelli“ ir tai padėjo „ChemChina“ <…> veiksmingai patekti į tarptautines rinkas“ ir „fondas skyrė „Chemchina“ paramą, kad ta bendrovė pakiltų į gamybos pramonės aukštumas, taip įgydama konkurencinį pranašumą tarptautinėje rinkoje“.

                     (383)

                     Iš tikrųjų, įsigydama 65 % „Pirelli Group“ akcijų CNRC per tiriamąjį laikotarpį praktiškai padidino bendrą į ES eksportuojamą produkcijos kiekį 29 % CNRC taip pat sutiko toliau padidinti savo eksportą į ES integruodama visą „Pirelli“ sunkvežimių padangų verslą į Kinijos eksportuojančio gamintojo „Aeolus Tyre Co. Ltd.“ veiklą. Tad ilgalaikis remiamo įsigijimo tikslas buvo modernizuoti „Aeolus“ gaminamas sunkvežimių padangas panaudojant iš „Pirelli Group“ įsigytą technologiją, kad jos būtų priskirtos aukštesnei pakopai, ir pradėti eksportuoti geresnės kokybės sunkvežimių padangas, kurios būtų konkurencingesnės ES rinkoje.

                     (384)

                     Po tiriamojo laikotarpio pabaigos CNRC sumažino savo finansinį dalyvavimą „Pirelli Group“ iki 46 % „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ nutraukė nagrinėjamojo produkto gamybą, kad sutelktų dėmesį į motociklų ir automobilių padangas, ir taip buvo užbaigtas „Pirelli Group“ veiklos atskyrimo nuo nagrinėjamojo produkto procesas. Tačiau tie įvykiai po tiriamojo laikotarpio neneigia fakto, kad iki tiriamojo laikotarpio ir jo metu CNRC gavo kompensuotinas subsidijas. Faktiškai tie įvykiai patvirtina, kad CNRC tesėjo pažadą ir padidino nagrinėjamojo produkto eksportą į ES per susijusias bendroves. Taigi, Komisijos nuomone, surinkta informacija apie „Pirelli Group“ yra tipiška, kad būtų galima apskaičiuoti subsidijavimo sumą, skirtą nagrinėjamajam produktui per tiriamąjį laikotarpį.

                     (385)

                     Atsakydamos į informacinį dokumentą CNRC ir „Pirelli“ pateikė pastabą, kad subsidija nepriklausė nuo to, ar vykdoma eksporto veikla, ir citavo Apeliacinio komiteto išvadą „Airbus“ byloje, kurioje sąvoka „eksporto vykdymo sąlyga“ aiškinama griežtai.

                     (386)

                     Komisija priminė, kad subsidijų, kurių suteikimo sąlyga de facto yra eksporto vykdymas, sąvoka yra apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte, atitinkančiame SKP sutarties 3.1 straipsnio a punktą ir 4 išnašą. Tai apima situaciją, kai subsidija yra „faktiškai susieta su <…> planuojamu eksportu“. De facto eksporto vykdymo sąlyga vertinama remiantis su subsidijos skyrimu susijusių faktinių aplinkybių visuma, įskaitant tos sąlygos nustatymą ir taikymą. Komisija pritarė suinteresuotosioms šalims, kad tą sąvoką reikėtų aiškinti atsižvelgiant į Apeliacinio komiteto gaires.

                     (387)

                     Didelių civilinių orlaivių byloje Apeliacinis komitetas konstatavo: „de facto eksporto vykdymo sąlygos pagal SKP sutarties 3.1 straipsnio a punktą ir 4 išnašą standartas būtų pasiektas, kai subsidija būtų skiriama siekiant paskatinti gavėją vykdyti eksportą taip, kad jis ne tik paprasčiausiai atitiktų pasiūlos ir paklausos sąlygas vidaus ir eksporto rinkose, kurios yra neiškraipytos dėl subsidijos skyrimo (65)“. Kitaip tariant, „ar skiriant subsidiją siekiama paskatinti geresnius gavėjo eksporto veiklos rezultatus ateityje? (66)“. Tai galėtų aprėpti situaciją, kai gavėjas pažada gerinti eksporto (palyginti su vidaus prekyba) veiklos rezultatus.

                     (388)

                     Remdamasi šios bylos faktais ir atsižvelgdama į byloje pateiktus įrodymus, Komisija nustatė, kad šis kriterijus yra tenkinamas. Priešingai nei „Airbus“ byloje, kurioje keturios paramą skiriančios institucijos finansavo ir vidaus, ir užsienio rinkose veiklą vykdančią Europos bendrovę ir priemone nebuvo siekiama padidinti „Airbus“ eksportą, šioje byloje dalyvių santykis yra trejopas: Kinijos valstybinės institucijos finansavo CNRC, kuri negalėjo pati spręsti, kaip išleisti gautus pinigus. Ji juos gavo su aiškia teisiškai įtvirtinta sąlyga įsigyti kitą bendrovę, „Pirelli“. Sutikdama gauti tokį suvaržytą finansavimą CNRC pažadėjo pagerinti savo eksporto (palyginti su vidaus prekyba) veiklos rezultatus ir padidinti parduodamą kiekį, ypač Europoje.

                     (389)

                     Pirma, subsidijos skyrimas siejamas su planuojama eksporto veikla, nes, inter alia, ta priemonė parengta orientuojant ją į užsienio prekybos įmones. Parama buvo skirta tik CNRC, kad ji daugiau eksportuotų (palyginti su vidaus rinkoje parduodamu kiekiu), bet ne kitoms Kinijos bendrovėms, kurios vykdo prekybą tik Kinijos vidaus rinkoje. Tai patvirtinama šiais oficialiais Vyriausybės dokumentais:

                     (390)

                     13-ajame naftos chemijos pramonės penkmečio plano skyriuje „Tarptautinis bendradarbiavimas“ tai, kad „Chemchina“ įsigijo bendrovę „Pirelli“, konkrečiai paminėta kaip svarbus 12-ojo penkmečio plano laimėjimas. Be to, 10 skyriuje aprašant tarptautinio bendradarbiavimo projektus pagal iniciatyvą „Juosta ir kelias“ minima, kad reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į „tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimą padangų pramonės ir kitų daug eksportuojančių sektorių pajėgumų srityje“.

                     (391)

                     MOFCOM nurodė „Pirelli“ įsigijimą kaip pagrindinį užsienio prekybos plėtros projektą 2015 m. Apskritai vienas iš pagrindinių 13-ojo užsienio prekybos plėtros penkmečio plano (III.3 skyrius) tikslų yra tarptautinių užsienio prekybos įmonių veiklos pajėgumų didinimas skatinant galingas bendroves plėtoti veiklos grandines, sudaryti tarptautinius susijungimo ir įsigijimo sandorius ir įgyti kokybiškus prekių ženklus, pagrindines technologijas ir rinkodaros kanalus. Plane taip pat paminėta, kad tarptautinėms gero kreditingumo bendrovėms bus sistemingai teikiama parama, tad bus suformuota didelių įmonių, turinčių tarptautinių verslo veiklos pajėgumų, grupė, kuri sudarys pasaulinį platinimo rinkos tinklą.

                     (392)

                     Gairėse Valstybės taryba konstatuoja, kad „Kinijos pramonės pranašumą ir finansavimo pranašumą reikia sujungti su paklausa užsienyje <…> siekiant aktyviai skatinti tarptautinius gamybos pajėgumus ir bendradarbiavimą įrangos gamybos srityje“. Be to, jose nustatyta, kad „sritys, kuriose <…> esama didelių su tarptautine konkurencija ir paklausa tarptautinėse rinkose susijusių pranašumų, turi būti, atrenkamos kaip prioritetinės“. Be to, kaip paminėta 349 konstatuojamojoje dalyje, Gairių tikslai yra „aktyviai plėtoti“ veiklą išsivysčiusiose šalyse ir „patekti“ į jų rinkas.

                     (393)

                     SRF vykdo veiklą tik su užsienio valiutų fondais (pvz., USD ir EUR). Priešingai nei bankai, kurie suteikia lėšas ir RMB, ir tvirta valiuta, SRF remia projektus tik užsienio valiuta. Kaip teigia SRF pirmininkas, „Šilko kelio fondas yra investicinis fondas, investuojantis daugiausia užsienio valiuta“ (67).

                     (394)

                     Vadinasi, bendrovė, vykdanti prekybą tik Kinijos rinkoje ir neeksportuojanti arba neturinti patvirtinto verslo plano padidinti eksportuojamą kiekį, neturėtų teisės gauti SRF paramos.

                     (395)

                     Antra, Komisija ištyrė konkrečias aplinkybes, kurios buvo susiklosčiusios tuo metu, kai subsidiją skyrusios institucijos patvirtino subsidijas nustatydamos sąlygą, kad ta konkreti parama būtų susieta su planuojamos CNRC pardavimo veiklos orientavimu į eksportą (palyginti su pardavimu vidaus rinkoje). Ji nustatė kelis rodiklius, kurie patvirtino išvadą, jog taip ir buvo.

                     (396)

                     Per visas penkias intervencijos priemones, vadinamas „priemone“, ją skirianti institucija nurodė, kad lėšos suteikiamos „Pirelli Group“ įsigyti. Kalbant apie „Cinda“ intervencijos priemonę, ją skirianti institucija dar konkrečiau patikslino lėšų suteikimo sąlygas. Iš tikrųjų, kaip minėta dėl „Cinda“ intervencijos, kvotų turėtojų susitarimo prierašuose pažymima, kad „Cinda“ pripažįsta, jog jo dalyvavimas „Pirelli Industrial“ kapitale priklauso nuo plano visą jo turimą dalį iki tam tikro termino įtraukti į Kinijos eksportuojančio gamintojo „Aeolus“ kapitalą.

                     (397)

                     SRF, kaip vienas iš investuotojų, puikiai žinojo CNRC rinkos padėtį ir numatė, kokios naudos tas sandoris turės eksporto veiklos rezultatams. Šilko kelio fondo pirmininkas taip pripažino: „fondas suteikė paramą „Chemchina“ jai įsigyjant „Pirelli“ ir tai ne tik padėjo „Chemchina“ sėkmingai perimti pažangias užsienio technologijas ir valdymo žinias aukštos kokybės gamybos srityje, bet ir veiksmingai patekti į tarptautines rinkas (68)“.

                     (398)

                     CNRC pagrindinė su „Pirelli“ įsigijimu susijusi nauda buvo ne vidaus rinkoje. Kai buvo sudarytas įsigijimo sandoris, CNRC jau buvo svarbi Kinijos sunkvežimių padangų vidaus rinkos dalyvė, o „Pirelli“ turėjo tik labai mažą tos rinkos dalį (mažesnę nei 1 %). Be to, „Pirelli Group“ yra pasaulinės rinkos dalyvė, kurioje Kinijos rinkai teko mažiau nei 10 % bendros visų produktų pardavimo apimties. Be to, eksporto dalis jau sudarė apie 60 % bendros pardavimo apimties ir CNRC, ir „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ atveju.

                     (399)

                     Be kitų dalykų, paminėtų Šandongo provincijos padangų pramonės pertvarkymo ir modernizavimo įgyvendinimo plane ir patvirtintų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atrankos formos atsakymuose, Kinijos vidaus rinkoje parduodama daugiausia 3 pakopos produktų, o 1 pakopos padangų – daug daugiau ES ir JAV rinkose. Taigi, 1 pakopos rinkos dalyvės, turinčios pasaulyje žinomą prekių ženklą, kaip antai „Pirelli“, įtraukimas į produktų portfelį neturėjo jokios tiesioginės naudos CNRC vidaus pardavimui rinkoje, bet gerokai padidino jos konkurencingumą eksporto rinkoje, nes dabar, be įprasto 3 pakopos produktų asortimento, ji gali eksportuoti visą produktų asortimentą.

                     (400)

                     Be to, Kinijos rinkai jau būdingi šiek tiek didesni pajėgumai, o pati CNRC turi daug nepanaudotų pajėgumų. Remiantis rinkos analizės ataskaita, kuri buvo parengta CNRC užsakymu prieš investuojant ir kuria buvo pagrįstas investavimo sprendimas, CNRC su savo prekių ženklu „ieškojo galimybių nebedalyvauti vykstančioje „Raudonojo vandenyno“ konkurencijoje ir siekė plėstis į išorę, kad išnaudotų visus savo pranašumus (69)“. Ataskaitoje taip pat konstatuojama, kad pagrindinė nauda CNRC būtų padidinti jos tarptautinės veiklos mastą taikant sverto priemonę pasaulio lygmens „Pirelli“ pardavimo tinklui. Šiuo požiūriu Komisija pažymėjo, kad prieš įsigijimą CNRC neturėjo nuosavų tiesioginio pardavimo kanalų ES ir vykdė prekybą per nepriklausomus prekiautojus.

                     (401)

                     Tai taip pat parodo pokalbis apie įsigijimą su „Pirelli“ pasaulinių operacijų vadovu (70), kuris konstatavo, kad po įsigijimo naujoji grupė dabar gali patekti į įvairius Australijos rinkos padangų kainų segmentus ir kad bendrovė ketina padidinti savo eksporto mastą ir atitinkamai Australijos rinkos dalį nuo 1 iki 10 %, parduodama padangas visoje komercinių padangų rinkoje.

                     (402)

                     Prieš investuojant parengtoje ataskaitoje taip pat pabrėžiama, kad CNRC galėtų pritaikyti sverto priemonę „Pirelli“ MTTP ištekliams, kad patobulintų savo produktų linijas ir geriau tenkintų paklausą tarptautinėje rinkoje. Po įsigijimo vienam iš Kinijos eksportuojančių gamintojų grupėje buvo iš tikrųjų suteikta licencija gamybos procese naudotis „Pirelli“ žiniomis.

                     (403)

                     Atsižvelgdama į pirmiau pateiktus įrodymus, susijusius su subsidijos skyrimo metu žinomu „Pirelli“ profiliu ir reikšminga nauda, kurią savo eksporto veikloje gautų CNCR įsigijusi „Pirelli“, Komisija padarė išvadą, jog subsidiją skyrusi institucija planavo ir CNRC jai mainais už subsidiją pažadėjo, kad CNRC eksporto veikla (palyginti su pardavimu vidaus rinkoje) bus padidinta. Taigi tarp subsidijos ir planuojamos CNRC eksporto veiklos yra sąlyginumo arba priklausomumo ryšys.

                     (404)

                     Galiausiai Komisija ištyrė, koks buvo tikrasis „Pirelli“ įsigijimo poveikis CNRC pardavimo struktūrai. Iš tiesų, kaip paminėta 345 konstatuojamojoje dalyje, CNRC sutiko visiškai integruoti „Pirelli“ sunkvežimių padangų veiklą ES į susijusio eksportuojančio gamintojo „Aeolus Tyre Co. Ltd.“ veiklą ir pradėti eksportuoti geresnės kokybės sunkvežimių padangas, kurios būtų konkurencingesnės ES rinkoje. Šiuo požiūriu Komisija palygino CNRC grupės pardavimo struktūrą prieš įsigijimą ir po jo: įsigijus „Pirelli“ ne tik padidėjo bendra pardavimo apimtis, bet taip pat, kaip nustatė Komisija, įsigijus tą bendrovę eksporto prekybos apimtis padidėjo labiau nei pardavimas vidaus rinkoje, t. y. CNRC pardavimo veikla buvo labiau orientuota į eksportą (palyginti su pardavimu vidaus rinkoje). Konkrečiau kalbant, į Europą eksportuojamas sunkvežimių padangų kiekis padidėjo 55 %, į kitas rinkas – 5 % ir iš viso per tiriamąjį laikotarpį – 14 % Be to, grupė jau pradėjo naudotis tiesioginio pardavimo tinklu visose pagrindinėse ES rinkose, o anksčiau galėjo parduoti savo produkciją tik netiesiogiai per nepriklausomus prekiautojus. Galiausiai buvo išplėstas ES rinkoje parduodamų padangų asortimentas, kuriame anksčiau buvo tik 3 pakopos padangos, o dabar – 1 ir 3 pakopų padangos. Tad Komisija padarė išvadą, kad CNRC faktiškai įvykdė su subsidijos skyrimu susijusias sąlygas, t. y. CNRC pažadą padidinti eksportuojamą kiekį (palyginti su pardavimu vidaus rinkoje).

                     (405)

                     Taigi subsidija, kurią gavusi CNRC galėjo įsigyti „Pirelli“, buvo skirta paskatinti pažadėtą būsimos gavėjos CNRC eksporto (palyginti su pardavimu vidaus rinkoje) veiklos pažangą. Taigi Komisija tvirtina, jog pagal šią priemonę skirtos subsidijos priklauso nuo to, ar vykdoma eksporto veikla, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte.

                     (406)

                     Po galutinio faktų atskleidimo CNRC, „Pirelli“ ir KV nesutiko, kad priemonė buvo priklausoma nuo to, ar vykdoma eksporto veikla. Jos teigė, kad subsidiją skyrusi institucija nesiejo subsidijos skyrimo su geresniais CNRC eksporto veiklos rezultatais. CNRC tvirtino, kad pagal Gaires Kinijos bendrovėms, vykdančioms veiklą tik vidaus rinkoje, nedraudžiama dalyvauti sustiprinto bendradarbiavimo investicijų srityje veikloje pagal JK iniciatyvą. Be to, taikoma ne eksporto veiklos vykdymo sąlyga, o vertės sukūrimo investuojant į užsienį sąlyga. Galiausiai Komisija turėtų ne tik vadovautis faktiniu tariamos subsidijos poveikiu, bet ir atlikti tinkamą ex ante analizę. KV taip pat tvirtino, kad priežastinio ryšio ir poveikio santykis nėra pakankamas eksporto veiklos vykdymo sąlygos patvirtinimas. Ji pridūrė, kad Vyriausybės priemonės arba subsidijos, kuriomis remiami užsienio investicijų sandoriai, kaip antai trečiųjų šalių įmonių akcijų įsigijimas, nėra įtrauktos į SKP sutarties I priedą, tad negali būti laikomos eksporto subsidijomis.

                     (407)

                     Komisija pažymėjo, kad SKP sutarties I priede pateiktas „pavyzdinis“ priemonių, kurias galima laikyti eksporto subsidijomis, sąrašas. Tame sąraše pateikiami pavyzdžiai ir jis nėra baigtinis. Be to, SKP sutarties 3.1 straipsnio a punkte minimos eksporto subsidijos, „įskaitant išvardytąsias I priede“. Vadinasi, į sąrašą neįtrauktos priemonės gali būti laikomos priklausomomis nuo to, ar vykdoma eksporto veikla, jeigu atitinka toje nuostatoje įtvirtintas sąlygas. Atsižvelgdama į Apeliacinio komiteto rekomendacijas „Airbus“ byloje (71) Komisija išanalizavo, ar subsidiją skyrusi institucija suteikė subsidiją su sąlyga, kad jos gavėjas padidintų eksportą (palyginti su pardavimu vidaus rinkoje). Šiuo požiūriu Komisija atsižvelgė į i) priemonės modelį ir struktūrą, ii) tokios priemonės vykdymo sąlygas ir iii) atitinkamas faktines aplinkybes, kuriomis subsidija buvo skirta ir iš kurių galima suprasti priemonės modelį, struktūrą ir vykdymo sąlygas.

                     (408)

                     Kalbant apie priemonės modelį ir struktūrą, Komisija priminė, kad bendrovės, vykdančios veiklą tik vidaus rinkoje, negali gauti finansavimo pagal tą programą. Tai, kad pagal Gaires Kinijos bendrovėms, vykdančioms veiklą tik vidaus rinkoje, oficialiai neužkertamas kelias gauti SRF finansavimą, galėtų būti svarbu tik atliekant de jure sąlyginumo analizę. Tačiau šiuo atveju kalbama apie de facto sąlyginumą. Iš tikrųjų nuo savo įsteigimo 2014 m. gruodžio mėn. Šilko kelio fondas remia tik užsienio projektus ir eksportuojančias bendroves. Jie gauna finansinę paramą, jeigu pasirūpina, kad dabartiniai eksporto veiklos rezultatai būtų geresni ir kad būtų eksportuojamas didesnis produkcijos kiekis (palyginti su pardavimu vidaus rinkoje). Taigi finansavimą gaunančios bendrovės yra informuojamos, kad parama skiriama su sąlyga, kad jos orientuotų planuojamą pardavimo veiklą į eksportą.

                     (409)

                     Toks teisinis ryšys visuomet būdingas visiems Šilko kelio fondo projektams. Peržiūrėjus naujausius sandorius buvo patvirtinta, kad paramos gavėjai aktyviai vykdo veiklą eksporto rinkose ir iš Šilko kelio fondo gauta finansinė parama buvo skirta su sąlyga, kad jie pagerintų savo eksporto veiklos rezultatus (palyginti su pardavimu vidaus rinkoje). Pavyzdžiui, SRF investavus į didžiausios pasaulyje saulės energijos elektrinės statybą Dubajuje, 2018 m. Kinijos valstybės valdomai įmonei „Shanghai Electric Group“ pavyko pasirašyti 700 MW EPC (inžinerijos, viešųjų pirkimų ir statybos) sutartį dėl elektrinės statybos ir elektros energijos gamybos įrangos tiekimo. Remiantis pranešimu spaudai apie tos sutarties pasirašymą, „tai pavyzdinis projektas, pagal kurį remiami trys dideli Kinijos elektros energijos gamybos įrangos tiekėjai, kaip antai „Shanghai Electric“, „Dongfang Electric“ ir „Harbin Electric“, kad jie galėtų pradėti veiklą užsienyje ir patekti į sudėtingą ir įsitvirtinusią elektros energijos rinką (72)“. „Shanghai Electric Group“ pirmininkas taip pat pareiškė, kad įgyvendinant Dubajaus projektą bendrovė siekia „paversti „Shanghai Electric“ žymiu Kinijos prekių ženklu visame pasaulyje“, ir pridūrė, kad „vykdant CSP projektą Dubajuje daroma didelė pažanga grupės veiklos ir įrangos gamybos srityse kartu įgyvendinant didesnio masto Kinijos iniciatyvą „Juosta ir kelias“ (73)“. Panašiai buvo vykdomas ir pirmasis projektas, į kurį SRF investavo 2015 m., t. y. Karoto hidroenergijos projektas Pakistane, kurį įgyvendinant hidroenergijos elektrinės statybos darbai ir įrangos tiekimas buvo patikėti Kinijos valstybės valdomai įmonei „China Three Gorges Corporation“ (toliau – CTG). Bendrovė taip pat akivaizdžiai siejo tą projektą su iniciatyva „Juosta ir kelias“ ir eksporto veiklos rezultatais: „pagal iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“ CTG yra pasiryžusi plėtoti savo naują energetikos srities veiklą visame pasaulyje keturiomis tarptautinėmis verslo veiklos kryptimis, t. y. investicijų, statybos, eksploatavimo ir konsultacinės veiklos srityse“ (74).

                     (410)

                     Šioje byloje subsidijas skyrusi institucija pranešimuose apie skirtas subsidijas, paskolos sutartyje ir SRF ir CNRC susitarime dėl investicijų aiškiai nurodė, kad lėšos gautos „Pirelli“ įsigyti. Į CNRC portfelį įtraukęs aukščiausios pakopos Italijos prekių ženklą „Pirelli“, SRF ne tik pritaikė svertą pramonės investuotojui, kad būtų sukurta vertė, kaip teigė CNRC savo pastabose po galutinio faktų atskleidimo. Subsidijas skyrusi institucija taip pat užtikrino, kad CNRC eksportuotų didesnį produkcijos kiekį, ypač į Europą. Taigi buvo ne tik numatytas planuojamas CNRC, visų pirma, į Europą eksportuojamo kiekio padidėjimas, bet ir iš šios bylos aplinkybių ir turimų įrodymų matyti, kad gaudama subsidiją CNRC pažadėjo subsidiją skyrusiai institucijai orientuoti savo pardavimo veiklą į eksportą (palyginti su pardavimu vidaus rinkoje).

                     (411)

                     Atsižvelgdama į su priemone susietos veiklos sąlygas Komisija pastebėjo, kad SRF vykdo veiklą tik su užsienio valiutų fondais (pvz., USD ir EUR). Priešingai nei bankai, kurie suteikia lėšas ir RMB, ir tvirta valiuta, SRF remia projektus tik užsienio valiuta. Kaip teigia SRF pirmininkas, „Šilko kelio fondas yra investicinis fondas, investuojantis daugiausia užsienio valiuta“ (75). Taigi, atsižvelgiant į užsienio valiutų fondų naudojimo Kinijoje apribojimus, akivaizdu, kad skirdama lėšas subsidijas skyrusi institucija ribojo bendrovės naudojimąsi lėšomis, kad jos būtų naudojamos tik su eksportu susijusiai veiklai plėtoti ir gerinti (t. y. ne tam, kad būtų tiesiog perkamos vidaus bendrovės ir (arba) dėmesys būtų sutelkiamas į pardavimą vidaus rinkoje).

                     (412)

                     Ta sąlyga taip pat visuomet būdinga kitiems Šilko kelio fondo finansuojamiems projektams, susijusiems su investicijomis užsienio valiuta tokiose šalyse, kaip Dubajus, Rusija, Pakistanas ar Vokietija.

                     (413)

                     Kalbant apie su subsidijos skyrimu susijusias faktines aplinkybes, Komisija taip pat išsamiai įvertino „Pirelli“ integravimą į CNRC struktūrą.

                     (414)

                     Kaip minėta 383 konstatuojamojoje dalyje, „Cinda“ intervencijos tikslas – „Pirelli“ sunkvežimių padangų veiklos restruktūrizavimas ir integravimas į Kinijos eksportuojančio gamintojo „Aeolus“ veiklą. Remiantis „Cinda“ ir CNRC kvotų turėtojų susitarimu, „Cinda“ sutiko dalyvauti „Pirelli Industrial“ kapitale planuodama iki tam tikro termino visą savo dalį įtraukti į „Aeolus“. Jeigu ta sąlyga neįvykdoma, pradedamas aukciono procesas siekiant parduoti „Cinda“ akcijas ir nutraukti lėšų skyrimą. Pagrindiniame CNRC ir „Aeolus“ susitarime nustatyta, kad tokio kapitalo padidinimo tikslas yra „sukurti Kinijoje didelę tarptautinę bendrovę, kuri vykdytų pagrindinę veiklą pramoninių padangų srityje, būtų įsteigta ir kotiruojama Kinijoje ir veiktų pasauliniu mastu“. Apie tai „Aeolus“ taip pat viešai pranešė Šanchajaus vertybinių popierių biržoje. Vadinasi, subsidijas skyrusi institucija teisiškai nustatė sąlygą, kaip turėtų vykti CNRC restruktūrizavimas orientuojant jos veiklą labiau į eksportą.

                     (415)

                     Galiausiai, tiesiog vertindama faktinį subsidijos poveikį, Komisija nepadarė išvados, kad tas sąlyginumas egzistavo tuo metu, kai subsidija buvo skirta, kaip teigia CNRC. Ji veikiau ištyrė su sandoriu susijusias aplinkybes ex ante požiūriu. Sutikęs gauti subsidiją gavėjas įsipareigojo laikytis visų su ja susietų teisinių sąlygų. Su vidutinės trukmės vekseliais susijusių obligacijų prospekte, kuris buvo paskelbtas netrukus po įsigijimo, „Chemchina“ (CNRC patronuojančioji bendrovė) pažadėjo laikytis su subsidijomis susietų sąlygų: „nuo pat įsteigimo bendrovė visiškai laikosi „orientavimosi į užsienį“ strategijos, kurią patvirtino centrinė Vyriausybė, siekdama išnaudoti visus tarptautinius išteklius. Pastaraisiais metais siekdama sukurti tarptautiniu lygmeniu konkurencingą įmonių grupę ji įvykdė kelis užsienio valdymo ir administravimo projektus ir sukūrė tarptautiniu lygmeniu konkurencingą įmonių grupę.“ Atsižvelgiant į tai, „Pirelli“ įsigijimas nurodomas kaip vienas iš pagrindinių laimėjimų šioje srityje, atkreipiant ypatingą dėmesį į pasaulio prekybos tinklą ir bendrovės naudojamus pardavimo kanalus. Laikydamasi savo pažado CNRC padidino į ES eksportuojamą kiekį, palyginti su visu parduodamu kiekiu, nuo 9 % (2015 m.) iki 12 % (tiriamuoju laikotarpiu), palyginti su pardavimu vidaus rinkoje, kuris padidėjo tik 10 % Be nagrinėjamosios paramos CNRC ir toliau prekiautų 3 pakopos padangomis Kinijoje ir būtų rinkos lyderė, atsižvelgiant į tai, kad vidaus suvartojimas didėja.

                     (416)

                     Tad Komisija ir toliau laikosi pozicijos, kad priemonės modelis ir struktūra, jos vykdymo sąlygos ir su ja susijusios faktinės aplinkybės patvirtina jos nustatytus faktus, kad subsidija (t. y. valstybinių institucijų penkios intervencijos priemonės, skirtos „Pirelli“ įsigyti) buvo de facto suteikta su sąlyga, kad gavėjas vykdys eksporto veiklą.

               g)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (417)

                     Su CDB, EXIM ir CCB suteikta lengvatine paskola susijusi nauda buvo apskaičiuota taikant 3.4.4 skirsnyje išdėstytą skaičiavimo metodiką. Tačiau ji nebuvo įtraukta į subsidijų sumas, apskaičiuotas vertinant lengvatinį skolinimą 3.4 skirsnyje, o buvo pridėta prie 421 konstatuojamojoje dalyje nustatytos subsidijų sumos.

                     (418)

                     Dotacijų ir dalyvavimo kapitale nauda buvo apskaičiuota, kaip per tiriamąjį laikotarpį skirta suma, remiantis investicijų amortizacija per septynerius metus, nes tai yra ilgalaikės paskolos, kurią CNRC gavo investicijoms finansuoti, terminas, kuris taip pat atitinka vidutinį septynerių–dešimties metų investavimo laikotarpį, nurodytą SRF interneto svetainėje.

                     (419)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CNRC ir „Pirelli“ užginčijo Komisijos apskaičiuotą naudos sumą ir pateikė papildomus dokumentus, iš kurių matyti, kad Komisija klaidingai įvertino SRF dalyvavimo kapitale sumą. Įvertinusi CNRC pateiktą informaciją Komisija sutiko, kad faktinė SRF investicijos į kapitalą suma buvo mažesnė, nei nustatyta iš pradžių. Skaičiavimai buvo atitinkamai pakoreguoti.

                     (420)

                     CNRC taip pat paprašė Komisijos, kaip vardiklį naudai apskaičiuoti, naudoti CNRC konsoliduotąją apyvartą vietoj eksporto apyvartos. Tačiau, kadangi Komisija ir toliau laikėsi savo pozicijos dėl subsidijos priklausomumo nuo eksporto vykdymo, tas prašymas buvo atmestas.

                     (421)

                     Nustatyta, kad „China National Tire Group“ tiriamuoju laikotarpiu pagal šią schemą gautos subsidijos suma sudaro 18,99 %

                     (422)

                     Po galutinio faktų atskleidimo KV tvirtino, kad bylos medžiagoje nėra jokių duomenų apie tai, kad koks nors kitas Kinijos eksportuotojas būtų pasinaudojęs tomis programomis arba bent jau dalyvavęs įsigyjant užsienio padangų gamybos įmones. Taigi, apskaičiuojant kitų neatrinktų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų subsidijos sumas, pagal tas programas gautos subsidijos sumos, susijusios su tuo konkrečiu eksportuotoju, nederėtų taikyti kitiems neatrinktiems eksportuotojams. Komisija priminė, kad atrinktų bendrovių padėtis turėtų būti tipiška visų Kinijos bendradarbiaujančių bendrovių padėtis. Taigi šiuo atveju su atrinktomis bendrovėmis susijusių rezultatų ekstrapoliavimas laikomas pagrįstu. Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gali prašyti greitesnės peržiūros pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį. Todėl Komisija šį teiginį atmetė.

               3.8.   Lengvatinis finansavimas ir draudimas: eksporto kredito draudimas

                     (423)

                     Skundo pateikėjas teigė, kad „Sinosure“ suteikė nagrinėjamojo produkto gamintojams eksporto kredito draudimą lengvatinėmis sąlygomis.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     (424)

                     MOFCOM ir „Sinosure“ bendrai paskelbtas Pranešimas dėl prekybos skatinimo taikant mokslą ir technologijas bei naudojant eksporto kreditų draudimą strategijos įgyvendinimo (Shang Ji Fa [2004] Nr. 368);

                     (425)

                     Pranešimas apie 2006 m. Kinijos eksportuojamų aukštųjų technologijų produktų žinyno paskelbimą, Guo Ke Fa Ji Zi [2006] Nr. 16.

               b)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (426)

                     Trys iš keturių atrinktų bendrovių grupių per tiriamąjį laikotarpį turėjo galiojančias eksporto draudimo sutartis su „Sinosure“.

                     (427)

                     Tikrinamojo vizito metu KV patalpose „Sinosure“ patvirtino, kad ji visiškai priklauso valstybei ir jai tenka maždaug 90 % eksporto draudimo vidaus rinkos dalis. Tačiau, kaip paminėta 142–148 konstatuojamosiose dalyse, „Sinosure“ nepateikė patvirtinamųjų dokumentų apie savo įmonės valdymą, kaip antai metinės ataskaitos arba įstatų.

                     (428)

                     „Sinosure“ taip pat nepateikė konkretesnės informacijos apie padangų sektoriaus įmonėms teikiamą eksporto kredito draudimą ir įmokų dydį arba išsamių duomenų apie eksporto kredito draudimo veiklos pelningumą. Todėl Komisija turėjo papildyti pateiktą informaciją turimais faktais.

                     (429)

                     Remiantis „Sinosure“ atsakymu į raštą dėl informacijos neišsamumo, „Sinosure“ yra valstybės valdoma draudimo bendrovė, kurią valstybė įsteigė ir remia siekdama paremti KLR užsienio ekonomikos ir prekybos plėtrą ir bendradarbiavimą. 100 % bendrovės akcijų priklauso valstybei. Joje yra direktorių valdyba ir stebėtojų taryba. Vyriausybė įgaliota paskirti ir atleisti bendrovės vyresniąją vadovybę. Remdamasi atsakymu į raštą dėl informacijos neišsamumo ir tikrinamojo vizito metu pateikta informacija, Komisija padarė išvadą, kad esama formalių požymių, jog Vyriausybė kontroliuoja „Sinosure“.

                     (430)

                     Komisija toliau rinko informaciją apie tai, ar KV vykdė reikšmingą „Sinosure“ veiklos kontrolę padangų sektoriuje. Tokiomis aplinkybėmis Komisija pažymėjo, kad KV parengtame Kinijos eksportuojamų naujų ir aukštųjų technologijų produktų žinyne „naujos pneumatinės (guminės, ≥ 24 colių skerspjūvio pločio) radialinės padangos, naudojamos autobusams arba sunkvežimiams“ konkrečiai įvardijamos kaip produktai, kurių eksportą reikia skatinti.

                     (431)

                     Be to, remiantis Pranešimu apie prekybos skatinimo mokslo ir technologijų priemonėmis naudojant eksporto kredito draudimą strategijos įgyvendinimą, „Sinosure“ turėtų padidinti paramą pagrindiniams sektoriams ir produktams padidindama bendrą aukštųjų technologijų produktų eksporto paramą. Ji turėtų laikyti Kinijos eksportuojamų naujų ir aukštųjų technologijų produktų žinyne išvardytus produktus, kaip antai 429 konstatuojamojoje dalyje paminėtas radialines padangas, savo veiklos prioritetu ir teikti visokeriopą paramą, susijusią su garantijų procedūromis, patvirtinimais su apribojimais, reikalavimų tvarkymo greičiu ir taikomų normų lankstumu. Kalbant apie normų lankstumą, žinyne išvardytiems produktams ji turėtų taikyti didžiausią įmokų normos nuolaidą pagal kredito draudimo bendrovės suteiktą kintančią skalę.

                     (432)

                     Tuo pagrindu Komisija padarė išvadą, kad KV sukūrė normatyvinį pagrindą, kurio turėjo laikytis KV paskirti ir jai atskaitingi vadovai ir stebėtojai. Taigi KV vadovavosi normatyviniu pagrindu, kad vykdytų reikšmingą „Sinosure“ veiklos kontrolę.

                     (433)

                     Komisija taip pat rinko konkrečius įrodymus apie vykdomą reikšmingą kontrolę remdamasi konkrečiomis draudimo sutartimis. Tikrinamojo vizito metu „Sinosure“ tvirtino, kad praktiškai jos įmokos atitinka rinkos sąlygas ir grindžiamos rizikos vertinimo principais. Tačiau ji nepateikė konkrečių pavyzdžių, susijusių su padangų pramone arba atrinktomis bendrovėmis.

                     (434)

                     Taigi, neturėdama konkrečių įrodymų, Komisija ištyrė konkretų „Sinosure“ elgesį, susijusį su atrinktoms bendrovėms suteiktu draudimu. Tas elgesys prieštaravo jos oficialiai pozicijai, nes ji veikė nesiremdama rinkos principais.

                     (435)

                     Šiuo požiūriu Komisija pažymėjo, kad 2014 m. „Sinosure“ metinėje ataskaitoje (76) nustatyta, kad 2014 m. sumos, išmokėtos pagal reikalavimus pagrindiniuose sektoriuose pagal trumpalaikio eksporto kredito draudimo sutartis siekė 590 mln. USD, t. y. 72,3 % visos reikalavimų sumos. Palyginusi visą išmokėtą reikalavimų sumą su bendra apdraustąja suma, Komisija padarė išvadą, kad siekdama padengti reikalavimų sąnaudas (net neįskaičiuojant pridėtinių išlaidų) „Sinosure“ turėtų nustatyti vidutiniškai 0,23 % apdraustosios sumos įmoką. Tačiau praktiškai atrinktų bendrovių mokamos įmokos buvo daug mažesnės nei mažiausias mokestis, kurio reikia veiklos sąnaudoms padengti.

                     (436)

                     Be to, Komisija nustatė, kad keli eksportuojantys gamintojai gavo dalinę arba visą grąžinamąją išmoką už bendrovei „Sinosure“ sumokėtas eksporto kredito draudimo įmokas.

                     (437)

                     Taigi Komisija padarė išvadą, kad minėtą teisinę sistemą įgyvendina „Sinosure“, vykdydama valdžios funkcijas, susijusias su padangų sektoriumi, todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio b dalį kartu su 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu bei pagal atitinkamą PPO teismo praktiką ji veikė kaip valstybinė įstaiga. Be to, atrinkti eksportuojantys gamintojai gavo naudos, nes draudimas buvo suteiktas taikant mažesnes normas nei mažiausias mokestis, kurio reikia, kad „Sinosure“ padengtų savo veiklos sąnaudas.

                     (438)

                     Komisija taip pat nustatė, kad pagal eksporto draudimo programą teikiamos subsidijos yra konkrečios, nes nevykdant eksporto jų gauti neįmanoma, tad jos priklauso nuo eksporto vykdymo, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte.

               c)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (439)

                     Kadangi „Sinosure“ priklauso apie 90 % eksporto draudimo KLR vidaus rinkos dalis, Komisija negalėjo nustatyti vidaus rinka grįstų draudimo įmokų. Taigi, atsižvelgdama į ankstesnius antisubsidijų tyrimus, Komisija panaudojo tinkamiausią išorės lyginamąjį dydį, apie kurį turėjo informaciją, t. y. Jungtinių Amerikos Valstijų „Export-Import Bank“ (toliau – „Ex-Im Bank“) ne finansų įstaigoms taikomas įmokų normas eksportuojant į EBPO šalis.

                     (440)

                     Eksporto draudimo įmokų grąžinamosios išmokos per tiriamąjį laikotarpį laikomos dotacija. Kadangi nebuvo įrodymų, kad bendrovės patyrė papildomų išlaidų, dėl kurių reikėtų atlikti koregavimą, nauda buvo apskaičiuota, kaip visa per tiriamąjį laikotarpį gauta grąžinamosios išmokos suma.

                     (441)

                     Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų suma:

                                 Lengvatinis finansavimas ir draudimas: eksporto kredito draudimas

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijų norma

                                 „China National Tire Group“

                                 0,18 %

                                 „Hankook Group“

                                 0,06 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 0,17 %

               3.9.   Vyriausybės tiekiamos prekės už mažesnį nei pakankamą atlygį

         3.9.1.   Prekių tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį: bendroji pastaba

                     (442)

                     Kaip minėta 3.2 skirsnyje, Komisija pranešė KV, kad, negavus klausimynų, skirtų natūraliojo kaučiuko ir sintetinio kaučiuko gamintojams, atsakymų, jai gali tekti savo išvadas grįsti turimais faktais (kiek tai susiję su pirmiau išvardytų žaliavų gamintojais) pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį. Komisija išnagrinėjo, ar atrinktos bendrovės padangų gamybai gavo žaliavas iš KV subsidijuotomis kainomis.

               3.9.2.   Juodosios anglies ir nailono kordo tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                     (443)

                     Visos atrinktos bendrovės įsigijo juodąją anglį ir nailono kordą vidaus rinkoje iš susijusių arba nesusijusių bendrovių, bet taip pat importavo nedidelius jų kiekius.

                     (444)

                     Tyrimo metu Komisija pastebėjo požymių, kad valstybė darė tam tikrą įtaką juodosios anglies ir nailono kordo vidaus rinkai. Pirma, remiantis iš KV gauta informacija, valstybės valdomi subjektai atitinkamai gamino 26,44 % ir 8,46 % juodosios anglies ir nailono kordo produkcijos vidaus rinkoje.

                     (445)

                     Antra, iš visos teisės aktų sistemos matyti, kad juodoji anglis ir nailono kordas priklauso skatinamiesiems gamybos sektoriams, kuriems yra numatytos paramos priemonės. Pavyzdžiui, kaip paminėta 121 konstatuojamojoje dalyje, 13-ajame naftos chemijos pramonės penkmečio plane, į kurį įtraukta juodoji anglis, nustatomas ryšys su įvairiomis fiskalinės ir finansinės paramos priemonėmis.

                     (446)

                     Be to, Padangų pramonės politika, be kita ko, skatinamas „aukšto modulio mažos sugerties poliesterio kordo audinio ir didelio tvirtumo nailono kordo audinio“ kūrimas, taip pat „aplinkai nekenksmingų kaučiuko priedų ir kitų žaliavų, kaip antai specialiosios juodosios anglies ir baltosios juodosios anglies, kūrimas“ (77).

                     (447)

                     Be to, Gairėse dėl naujausių aukštųjų technologijų industrializacijos prioritetų vystymo prioritetinių sričių (78) pirmenybė teikiama radialinių padangų gamybos technologijų ir pagrindinių žaliavų, įskaitant juodąją anglį ir pagrindines pluoštines medžiagas, kūrimui.

                     (448)

                     Nors atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad juodosios anglies ir nailono kordo pasiūlai vidaus rinkoje tam tikrą įtaką daro valstybė dėl 444–447 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių, Komisija padarė išvadą, kad jai nepavyko rasti pakankamų įrodymų, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų per tiriamąjį laikotarpį vykdomas juodosios anglies ir nailono kordo pirkimas buvo subsidijuojamas.

               3.9.3.   Natūraliojo kaučiuko tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                     (449)

                     Visos atrinktos bendrovės importavo didelį natūraliojo kaučiuko kiekį. Vidaus rinkoje natūraliojo kaučiuko buvo perkama labai nedaug, išskyrus vieną iš atrinktų bendrovių, kuri pirko didelį natūraliojo kaučiuko kiekį vidaus rinkoje per nesusijusias bendroves. Remdamasi patikrinta visų atrinktų bendrovių informacija apie pavienius sandorius Komisija nustatė, kad vidutinės natūraliojo kaučiuko pirkimo kainos vidaus rinkoje buvo didesnės nei importuojamo natūraliojo kaučiuko pirkimo kainos.

                     (450)

                     Taigi Komisija padarė išvadą, kad nėra jokio pagrindo konstatuoti, jog perkant natūralųjį kaučiuką už mažesnį nei pakankamą atlygį buvo suteiktos kompensuotinos subsidijos.

               3.9.4.   Sintetinio kaučiuko tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                     (451)

                     Visos atrinktos bendrovės pirko sintetinį kaučiuką vidaus rinkoje iš susijusių arba nesusijusių bendrovių, bet taip pat importavo nedidelius jo kiekius. Remdamasi patikrinta visų atrinktų bendrovių informacija apie pavienius sandorius Komisija nustatė, kad vidutinės sintetinio kaučiuko pirkimo kainos vidaus rinkoje buvo mažesnės nei importuojamo sintetinio kaučiuko kainos ir kad vidutinės valstybės valdomų subjektų tiekiamo sintetinio kaučiuko kainos buvo mažesnės nei privačių bendrovių tiekiamo sintetinio kaučiuko kainos.

                     (452)

                     Tyrimo metu Komisija pastebėjo požymių, kad valstybė darė tam tikrą įtaką sintetinio kaučiuko vidaus rinkai. Pirma, remiantis iš KV gauta informacija, valstybės valdomi subjektai gamino 31,43 % sintetinio kaučiuko produkcijos vidaus rinkoje.

                     (453)

                     Antra, iš visos teisės aktų sistemos matyti, kad sintetinis kaučiukas priklauso skatinamajam gamybos sektoriui, kuriam yra numatytos paramos priemonės. Pavyzdžiui, kaip paminėta 121 konstatuojamojoje dalyje, 13-ajame naftos chemijos pramonės penkmečio plane, į kurį konkrečiai įtrauktas sintetinis kaučiukas, nustatomas ryšys su įvairiomis fiskalinės ir finansinės paramos priemonėmis.

                     (454)

                     Be to, pagal Padangų pramonės politikos 17 straipsnį, be kita ko, skatinamas „izopreno kaučiuko ir halogeninto butilo kaučiuko kūrimas“ ir siekiama „stiprinti sintetinio kaučiuko produktų, kaip antai butadieno kaučiuko ir stireno butadieno kaučiuko, prekių ženklus siekiant laipsniškai didinti sintetinio kaučiuko panaudojimo mastą ir kūrimo bei gamybos pajėgumus“.

                     (455)

                     Be to, Gairėse dėl naujausių aukštųjų technologijų industrializacijos prioritetų vystymo prioritetinių sričių pirmenybė teikiama radialinių padangų gamybos technologijų ir pagrindinių žaliavų, įskaitant sintetinį kaučiuką, kūrimui.

                     (456)

                     Galiausiai Pramonės struktūros koregavimo žinyne, kuriuo įgyvendinamas Sprendimas Nr. 40, yra nurodytas „didelio dydžio sintetinis kaučiukas, pažangiosios kaučiuko ir elastomero technologijos ir naujų produktų gamyba“.

                     (457)

                     Remdamasi patikrinta visų atrinktų bendrovių informacija apie atskirtus sandorius Komisija nustatė, kad bendros vidutinės sintetinio kaučiuko pirkimo kainos vidaus rinkoje buvo mažesnės nei importuojamo sintetinio kaučiuko kainos ir kad vidutinės valstybės valdomų subjektų tiekiamo sintetinio kaučiuko kainos buvo mažesnės nei privačių bendrovių tiekiamo sintetinio kaučiuko kainos. Tačiau Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad yra kelių skirtingų rūšių kaučiukas, kaip antai stireno butadieno kaučiukas, butadieno kaučiukas, izopreno kaučiukas, halogeninto butilo kaučiukas, chloropreno kaučiukas ir kt. Toks įvairių rūšių sintetinis kaučiukas naudojamas padangų gamybos procese, bet skiriasi jo cheminės savybės, paskirtis ir kainos ir jį gamina skirtingos bendrovės.

                     (458)

                     Dėl tokių skirtumų Komisija nusprendė padalyti rinkos analizę į dalis pagal tuos skirtingus tipus. Atlikusi tolesnį patikrinimą Komisija nustatė, kad, nors bendruoju lygmeniu esama kainų skirtumų, dažniausiai naudojamų rūšių sintetinį kaučiuką, kaip antai stireno butadieno kaučiuką ir butadieno kaučiuką, perkant vidaus rinkoje naudos negauta ir kad atrinktos bendrovės didelę dalį rečiau naudojamų rūšių kaučiuko importavo.

                     (459)

                     Nors atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad sintetinio kaučiuko pasiūlai vidaus rinkoje tam tikrą įtaką daro valstybė dėl 452–456 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių, Komisija padarė išvadą, kad jai nepavyko nustatyti naudos, susijusios su sintetinio kaučiuko pirkimu už mažesnį nei pakankamą atlygį.

               3.9.5.   Elektros energijos tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                     (460)

                     Visos atrinktos bendrovės gamino elektros energiją pačios arba įsigijo ją. Elektros energijos pirkimo kaina iš tinklo atitiko oficialiai nustatytus kainų lygius, kurie stambiems pramonės klientams nustatomi provincijos lygmeniu. Kaip nustatyta ankstesniuose tyrimuose (79), pagal šį lygmenį šiems stambiems pramonės klientams nesuteikiamas konkretus pranašumas.

                     (461)

                     Tačiau Komisija nustatė, kad dvi iš atrinktų bendrovių gavo naudos dėl jų elektros energijos sąnaudų dalies sumažinimo arba grąžinimo skiriant joms dotacijas. Skaičiavimui atlikti tos dotacijos buvo įtrauktos į pagal 3.12.3 skirsnį „Ad hoc dotacijos“ skaičiuojamus duomenis.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     —

                     Kelios Kinijos komunistų partijos centrinio komiteto ir Valstybės tarybos nuomonės apie tolesnį elektros energijos sistemos reformos gilinimą (Zhong Fa [2015] Nr. 9);

                     —

                     2014 m. gegužės 13 d. Dziangsu ekonomikos ir informacinių technologijų komisijos patvirtintos Laikinosios priemonės įgyvendinant Dziangsu pagrindinių elektros energijos vartotojų ir elektros energijos gamybos įmonių tiesioginio elektros energijos tiekimo bandomąjį projektą;

                     —

                     Pranešimas apie 2017 m. kovo–balandžio mėn. Dziangsu provincijos elektros energijos konkursą internetu;

                     —

                     Pranešimas apie tiesioginės prekybos elektros energija bandomąją schemą Čongčinge, Yu Fu biuras [2016] Nr. 167.

               b)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (462)

                     Komisija nustatė, kad kai kuriems dideliems pramoniniams elektros energijos vartotojams leidžiama sudaryti tiesioginio pirkimo sutartis su elektros energijos gamintojais, o ne pirkti iš tinklo. Per tiriamąjį laikotarpį trys iš keturių atrinktų bendrovių grupių buvo sudariusios tokias tiesioginio elektros energijos pirkimo sutartis, o ketvirtoji pirko elektrą iš nuosavos susijusios elektrinės. Visose išnagrinėtose sutartyse nustatytos kainos buvo mažesnės nei fiksuotos kainos, provincijos lygmeniu nustatytos dideliems pramoniniams klientams.

                     (463)

                     Galimybę sudaryti tokias tiesiogines sutartis šiuo metu turi ne visi dideli pramoniniai vartotojai. Nacionaliniu lygmeniu teisės aktuose, pavyzdžiui, nustatyta, kad „įmonės, kurios neatitinka nacionalinės pramonės politikos ir kurių produktai ir procesai nėra įtraukti, neturėtų dalyvauti tiesiogiai sudarant sandorius (80)“.

                     (464)

                     Praktiškai tiesioginę prekybą elektros energija vykdo provincijos. Bendrovės turi kreiptis į provincijos valdžios institucijas, kad šios patvirtintų jų dalyvavimą bandomojoje tiesioginio elektros energijos pardavimo schemoje, ir turi atitikti tam tikrus kriterijus. Pavyzdžiui, Dziangsu tiesioginės prekybos elektros energija sutartys sudaromos centralizuotoje internetinėje konkursų platformoje. Tačiau dalyvauti pasiūlymų pateikimo procese gali tik bendrovės, „atitinkančios nacionalinės pramonės politikos gaires, kaip antai Pramonės struktūros koregavimo žinyną“. Čongčinge taip pat „įmonės, kurios neatitinka valstybės pramonės politikos ir kurių produktai ir procesai priskirtini prie ribojamų arba neįtrauktų veiklos sričių, tiesioginiuose sandoriuose nedalyvauja (81)“.

                     (465)

                     Be to, faktiškai nėra jokio rinka grįsto derybų arba pasiūlymų teikimo proceso, nes pagal tiesiogines sutartis perkami kiekiai nėra grindžiami tikrąja pasiūla ir paklausa. Iš tikrųjų, energijos gamintojai ir vartotojai negali laisvai parduoti arba pirkti visos savo elektros tiesiogiai. Jų veiksmai ribojami nustatant kiekybines kvotas, kurias jiems skiria vietos valdžios institucija. Pavyzdžiui, Ningsios provincijoje vietos valdžios institucija apribojo prekybos elektros energija platformos veiklą skirdama vienodo Mwh skaičiaus kvotą visoms bendrovėms, neatsižvelgiant į tikruosius kiekius, dėl kurių vartotojai teikė pasiūlymus ir kuriuos elektros energijos gamybos bendrovės buvo pasiruošusios tiekti.

                     (466)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Giti“ tvirtino, kad Ningsios provincijoje bendrovėms skiriamos kiekybinės kvotos faktiškai labai skiriasi ir nėra paskirstomos tolygiai. Komisija sutiko, kad kvotos nėra paskirstomos tolygiai. Tačiau dėl to nesikeičia išvada, kad elektros energijos gamintojai ir vartotojai negali laisvai tiesiogiai parduoti arba pirkti visos savo elektros energijos. Faktiškai, nepaisant skirtingų bendrovėms paskirstomų kvotų ir skirtingų paskirstymo laikotarpių, visiems vartotojams toje provincijoje buvo taikomos tik dvi kainos ir jų skirtumas neviršijo 1 % Tai rodo, kad pirkėjas ir pardavėjas laisvai nenustato kainų. Be to, kaip pripažino „Giti“, per tiriamąjį laikotarpį ji negalėjo įsigyti visos jai reikalingos elektros energijos konkurso būdu ir turėjo mokėti didesnę elektros energijos kainą, kurią ne konkurso būdu nustatė vietos valdžios institucijos. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (467)

                     Be to, Komisijos peržiūrėtose sutartyse nustatyta, kad, jeigu vartotojas arba elektros bendrovė nukrypsta nuo suteiktos kvotos daugiau nei 5 %, turi būti mokama bauda, ir kad papildomos iš tos baudos gaunamos pajamos bus skirtos valstybės elektros energijos tinklo bendrovei.

                     (468)

                     Be to, nors dėl kainų turi tiesiogiai derėtis elektros energijos gamintojai ir elektros energijos vartotojai, galutinę sutartį pasirašo ir valstybės elektros energijos tinklo bendrovė, kuri taip pat vis faktiškai dar išrašo sąskaitas faktūras bendrovėms. Galiausiai visas pasirašytas tiesiogines sutartis reikia pateikti vietos valdžios institucijos registrui.

                     (469)

                     Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir to paties straipsnio 2 dalį nagrinėjamas sumažintas elektros energijos tarifas yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas yra KV (t. y. tinklo operatoriaus) negautos pajamos, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjų nauda prilygsta sumai, kurią pavyksta sutaupyti dėl mažesnių elektros energijos kainų, nes elektra tiekiama mažesnėmis kainomis nei įprasta tinklo kaina, kurią moka kiti dideli pramoniniai vartotojai. Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad ši schema taikoma tik įmonėms, kurios atitinka tam tikrus valstybės nustatytus pramonės politikos tikslus ir kurių produktai ar procesai nėra atmesti kaip neatitinkantys reikalavimų.

                     (470)

                     Komisija pažymėjo, kad KV šiuo metu plečia tą schemą ir neseniai paskelbė dar vieną teisės aktą, pagal kurį siekiama padidinti tiesioginių sandorių skaičių elektros energijos rinkoje (82). Tačiau tiriamuoju laikotarpiu tas teisės aktas nebuvo taikomas ir dar nėra įgyvendintas. Be to, Komisijai reikės kruopščiai ištirti, kaip naujosios taisyklės bus taikomos praktiškai, ir tik tada daryti išvadą, kad tarp naudos gavėjų skirtumų nebeliko. Taigi Komisija padarė išvadą, kad tiriamuoju laikotarpiu buvo taikoma subsidijų schema ir kad ji buvo konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir to paties straipsnio 3 dalyje. Be to, pasibaigus tiriamajam laikotarpiui pagal ją ir toliau bus suteikiama nauda, kaip numatyta pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalyje.

               c)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (471)

                     Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuota kaip bendros elektros energijos kainos, mokėtinos taikant įprastą tinklo tarifą, ir bendros elektros energijos kainos, mokėtinos taikant sumažintą tarifą, skirtumas.

                     (472)

                     „Hankook Group“ ir „Giti Group“ tvirtino, kad apskaičiuodama jų subsidijų sumas Komisija padarė korektūros klaidą. Komisija sutiko su tomis pastabomis ir atitinkamai peržiūrėjo skaičiavimus.

                     (473)

                     Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų suma:

                                 Elektros energijos tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijų norma

                                 „China National Tire Group“

                                 0,04 %

                                 „Giti Group“

                                 0,31 %

                                 „Hankook Group“

                                 0,23 %

               3.9.6.   Žemės naudojimo teisės (ŽNT)

         a)
               Įžanga

                     (474)

                     Visa žemė KLR priklauso valstybei arba yra kolektyvinė, priklausanti kaimams arba miesteliams; tik po to žemės teisinė arba atitinkama nuosavybės teisė gali būti patentuota arba suteikiama korporacijoms arba individualiems savininkams. Žemės sklypai miesto vietovėse priklauso valstybei, o kaimo vietovėse priklauso tiems kaimams ar miesteliams.

                     (475)

                     Pagal KLR konstitucinę teisę ir žemės įstatymą, bendrovės ir asmenys gali įsigyti žemės naudojimo teises. Pramoninės paskirties žemė paprastai nuomojama 50 metų, atnaujinat dar 50 metų laikotarpiui.

                     (476)

                     KV teigimu, nuo 2006 m. rugpjūčio 31 d. Valstybės tarybos pranešimo dėl griežtesnio žemės reguliavimo (GF[2006] Nr. 31) 5 straipsniu pramoninės paskirties žemės nuosavybės teisę valstybė gali suteikti pramonės bendrovėms per aukcioną arba panašų viešo siūlymo procesą, kai galutinio sandorio kaina turi būti ne mažesnė nei mažiausia siūloma kaina. KV mano, kad KLR žemė parduodama laisvojoje rinkoje ir kad pramonės įmonės už žemės išperkamosios nuomos teisę sumokėta kaina atitinka rinkos kainą.

               b)
               Teisinis pagrindas

                     (477)

                     Žemės naudojimo teisės Kinijoje reglamentuojamos Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymu. Be to, dalį teisinio pagrindo taip pat sudaro šie dokumentai:

                                 —

                                 Kinijos Liaudies Respublikos miestų nekilnojamojo turto administravimo įstatymas (Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 18);

                                 —

                                 Kinijos Liaudies Respublikos laikinosios taisyklės dėl teisės naudotis valstybės žeme miesto teritorijose skyrimo ir perdavimo;

                                 —

                                 Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymo įgyvendinimo reglamentas (Kinijos Liaudies Respublikos Valstybės tarybos įsakymas [2014] Nr. 653);

                                 —

                                 Valstybei priklausančių statybų paskirties žemės naudojimo teisių suteikimo per konkursą, aukcionus ir kotiravimą nuostatos;

                                 —

                                 Valstybės tarybos pranešimas dėl griežtesnio žemės reguliavimo (GF [2006] Nr. 31).

               c)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (478)

                     Remiantis Valstybei priklausančių statybų paskirties žemės naudojimo teisių suteikimo per konkursą, aukcionus ir kotiravimą nuostatų 10 straipsniu, vietos valdžios institucijos žemės kainas nustato pagal miesto žemės vertinimo sistemą, kuri atnaujinama tik kas trejus metus, ir Vyriausybės pramonės politiką.

                     (479)

                     Ankstesniuose tyrimuose Komisija nustatė, kad KLR už ŽNT mokėtos kainos nėra tipiškos rinkos kainos, nustatytos pagal laisvosios rinkos pasiūlą ir paklausą, nes nustatyta, kad aukcionų sistema nebuvo aiški, skaidri ir iš esmės neveikė, o kainas pasirinktinai nustatė valdžios institucijos. Kaip minėta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, valdžios institucijos kainas nustato remdamosi Miesto teritorijų žemės vertinimo sistema, pagal kurią nustatydamos pramoninės paskirties žemės kainą jos be kitų kriterijų turi remtis pramonės politika.

                     (480)

                     Šiame tyrime nenustatyta jokių pastebimų pokyčių šioje srityje. Pavyzdžiui, Komisija nustatė, kad, išskyrus vieną „Hankook Group“ žemės sklypą, nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų nė vienų ŽNT įsigijimo atveju nedalyvavo aukcione arba panašiame viešo konkurso procese, net ir neseniai įsigytoms žemės naudojimo teisėms. ŽNT atrinktoms bendrovėms už suderėtą kainą suteikė vietos valdžios institucijos.

                     (481)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ tvirtino, kad negavo jokių ŽNT mažesnėmis nei rinkos kainomis, nes ji tariamai nuomojasi savo žemę iš Kinijos privačių žemės savininkų pagal įprastą rinkos praktiką. Komisija sutinka, kad „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ dalį savo žemės nuomojasi. Tačiau, kadangi „Pirelli Tyre Co. Ltd.“ nurodytas Kinijos privatus savininkas faktiškai buvo susijusi bendrovė, turinti ŽNT, Komisija neatsižvelgė į tokią tarp bendrovių taikomą nuomos kainą ir atsižvelgė į faktinę pirkimo sutartį ir ŽNT kainą, kurią sumokėjo susijusi bendrovė. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

                     (482)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Pirelli“ pakartojo savo argumentus ir tvirtino, kad ŽNT turinti susijusi bendrovė įsigijo žemę konkurso būdu. Tačiau nei prieš galutinį faktų atskleidimą, nei po jo nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad dėl tos žemės įsigijimo buvo surengtas konkursas. Tad Komisija nepakeitė savo nuomonės.

                     (483)

                     Komisija pažymėjo, kad be miestų žemės stebėsenos sistemos veikia ir dinamiška žemės stebėsenos sistema. Atlikusi Kinijos Liaudies Respublikos kilmės saulės baterijų plokščių priemonių galiojimo termino peržiūrą (83), Komisija nustatė, kad šios kainos yra didesnės nei minimalios lyginamosios kainos, kurios nustatomos pagal miesto teritorijų žemės vertinimo sistemą ir naudojamos vietos valdžios institucijų, nes miesto teritorijų žemės vertinimo sistemos lyginamosios kainos atnaujinamos tik kas trejus metus, o pagal dinaminės stebėsenos sistemą kainos atnaujinamos kas ketvirtį. Vis dėlto nebuvo jokių požymių, kad žemės kainos būtų nustatomos pagal dinaminės stebėsenos sistemos kainas. Iš tiesų, per saulės baterijų plokščių tyrimą KV patvirtino, kad miesto teritorijų žemės kainų dinaminės stebėsenos sistemoje stebimi tam tikrų KLR teritorijų (t. y. 105 miestų) žemės kainų lygių svyravimai ir ši sistema yra skirta žemės kainų raidai vertinti. Tačiau rengiant konkursus ir aukcionus pradinės kainos nustatomos pagal lyginamuosius dydžius, nustatytus žemės vertinimo sistemoje. Be to, šiuo atveju atrinktoms bendrovių grupėms žemės sklypai buvo paskirti. Todėl faktas, kad veikė pastaroji sistema, yra nesusijęs, nes ji nebuvo taikoma atrinktoms bendrovėms.

                     (484)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo ir po galutinio faktų atskleidimo ir KV, ir atrinktos bendrovės prieštaravo su šalimi nesusijusio lyginamojo dydžio taikymui ir pasiūlė vietoj jo taikyti šalies vidaus lyginamąjį dydį. Ir KV, ir „Hankook Group“ pabrėžė, kad Komisija turėjo taikyti Kinijos žemės naudojimo teisių kainą iš dinamiškos žemės stebėsenos sistemos, atsižvelgusi į tai, kad vienos iš „Hankook Group“ patronuojamosios įmonės Kinijoje žemės naudojimo teisė buvo įgyta dalyvaujant konkurse. Tačiau vykdydama lygiagretų antidempingo tyrimą savo RER vertinime Komisija jau atkreipė dėmesį į tai, kad turėjo abejonių dėl to konkurso proceso. Visų pirma, „Hankook Group“ buvo vienintelė žemės konkurso dalyvė ir sumokėta kaina atitiko pradinę konkurso kainą. Nesant papildomos išsamios informacijos apie patį aukciono procesą ir atsižvelgiant į tai, kad panašus žemės sklypas per tą patį laikotarpį buvo parduotas už didesnę kainą, nebuvo akivaizdu, kad pirminė kaina buvo nustatyta nepriklausomai ir atitiko žemės naudojimo teisės rinkos vertę 2011 m. Be to, vėliau to žemės sklypo pirminė 2011 m. kaina dar labiau sumažėjo, nes buvo skirta nemenka grąžinamoji išmoka. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

                     (485)

                     Komisija taip pat nustatė, kad „Giti Group“ ir „Hankook Group“ bendrovės gavo iš vietos valdžios institucijų grąžinamąsias išmokas, kuriomis buvo kompensuotos už ŽNT sumokėtos kainos. Be to, kai kurios „Xingyuan Group“ bendrovių įsigytos ŽNT dar nebuvo apmokėtos, o kai kurios „China National Tire Group“ žemės naudojimo teisės buvo apmokėtos tik praėjus keleriems metams pradėjus naudotis žeme.

                     (486)

                     Minėti įrodymai prieštarauja KV teiginiams, kad KLR ŽNT kainos atitinka rinkos kainas, nustatomas pagal laisvosios rinkos pasiūlą ir paklausą.

                     (487)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Pirelli“ teigė, kad Komisija nepateikė jokių naujų įrodymų, kad KV iš tikrųjų suteikė padangų gamintojams ŽNT už mažesnį nei pakankamą atlygį. Komisija su tuo teiginiu nesutiko. Kaip matyti iš 475 konstatuojamosios dalies, dėl kiekvieno iš atrinktų eksportuojančių gamintojų Komisija ištyrė, ar buvo surengtas konkursas, bet padarė išvadą, kad nebuvo, ir tai patvirtino ankstesnių tyrimų metu nustatytus faktus.

               d)
               Išvada

                     (488)

                     Tyrimo metu nustatytais faktais patvirtinama, kad su žemės suteikimu ir įsigijimu susijusi padėtis KLR yra neskaidri ir kad kainas dažnai pasirinktinai nustato valdžios institucijos.

                     (489)

                     Atitinkamai KV suteikiamos žemės naudojimo teisės turėtų būti laikomos subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje ir 2 dalyje, nes Vyriausybė suteikia prekių ir bendrovėms gavėjoms tokiu būdu suteikiama nauda. Kaip paaiškinta 478–486 konstatuojamosiose dalyse, KLR nėra veikiančios žemės rinkos, o iš to, kad naudojamas išorinis lyginamasis dydis (žr. 494–504 konstatuojamąsias dalis), matyti, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai už žemės naudojimo teises sumokėjo gerokai mažiau, palyginti su įprastine rinkos kaina.

                     (490)

                     Atsižvelgdama į tam tikroms pramonės šakoms priklausančioms bendrovėms suteiktą lengvatinę prieigą prie pramoninės paskirties žemės, Komisija pažymėjo, kad vietos valdžios institucijų nustatyta kaina turi atspindėti valstybės pramonės politiką, kaip minėta 479 konstatuojamojoje dalyje. Pagal šią pramonės politiką padangų pramonė laikoma Kinijos pramonės ramsčiu; ji nurodyta kaip skatinamoji pramonės šaka (84). Be to, Valstybės tarybos sprendimu Nr. 40 reikalaujama, kad valdžios institucijos užtikrintų, kad žemė būtų skiriama skatinamosioms pramonės šakoms. Sprendimo Nr. 40 18 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad ribojamiesiems pramonės sektoriams žemėnaudos teisės nebus suteikiamos. Tai rodo, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir c punktus ši subsidija yra konkreti, nes žemę lengvatinėmis sąlygomis gali naudoti tik tam tikrų pramonės šakų bendrovės (šiuo atveju – padangų pramonės), o Vyriausybės praktika šioje srityje neaiški ir neskaidri.

                     (491)

                     „Giti Group“ teigė, kad ŽNT subsidijos ypatumas yra tai, kad ji skiriama Kinijos Vyriausybės planuose išvardytoms skatinamosioms pramonės šakoms, ir kad nėra jokių įrodymų, kad, kai buvo derinamos ŽNT kainos, padangų bendrovės priklausė skatinamajam sektoriui. Tas teiginys atmetamas, nes padangų ir (arba) naftos chemijos sektorius jau buvo nurodytas kaip skatinamoji pramonės šaka dar 8-ajame ir 9-ajame penkmečio planuose, kuriuose naftos chemijos pramonė įvardijama kaip vienas iš pagrindinių šalies sektorių ir kalbama apie aktyvų aukštos kokybės chemijos produktų kūrimą ir pagrindinių chemijos projektų rėmimą, ir Pagrindinių valstybės skatinamų pramonės šakų, produktų ir technologijų žinyne (iš dalies pakeistame 2000 m.), kuriame paminėta aukštos kokybės radialinių padangų gamyba. Tie dokumentai susiję su laikotarpiu, per kurį atrinktoms bendrovėms buvo suteiktos pirmosios ŽNT.

                     (492)

                     „Giti Group“ taip pat pateikė pastabų, kad Komisija nepateikė jokių įrodymų, jog pradinės grandies bendrovės, gaminančios eksportuojantiems gamintojams skirtas žaliavas, kaip antai plieno kordą arba nailono kordą, priklauso skatinamajam sektoriui. Tačiau Pramoninės struktūros koregavimo žinyne didelio veiksmingumo radialinėms padangoms skirtų specialiųjų pagalbinių medžiagų gamyba, kūrimas ir naudojimas nurodyti kaip „skatinamoji“ veikla. Padangų pramonės politika taip pat skatinamas „naujosios struktūros plieno kordo, aukšto modulio ir mažos sugerties poliesterio kordo audinio, didelio tvirtumo nailono kordo audinio ir kitų padangų konstrukcijos medžiagų kūrimas ir naudojimas“. Todėl šis argumentas atmestas.

                     (493)

                     Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina.

               e)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (494)

                     Kaip ir ankstesniuose tyrimuose (85), taip pat remiantis pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punkto ii papunkčiu, kaip išorinis lyginamasis dydis naudotos Taivano, Penghu, Dzinmeno ir Madzu atskirosios muitų teritorijos (Kinijos Taipėjaus) žemės kainos (86). Gavėjams suteikta nauda skaičiuojama atsižvelgiant į kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo už žemės naudojimo teises faktiškai sumokėtos sumos (t. y. faktinės sumokėtos kainos, kuri nurodyta sutartyje, ir, jei taikoma sutartyje nurodytos kainos atskaičius vietos valdžios institucijų kompensuotas sumas ir (arba) dotacijas) ir sumos, kurią paprastai reikėtų mokėti remiantis Kinijos Taipėjaus lyginamuoju dydžiu, skirtumą.

                     (495)

                     Komisijos nuomone, Kinijos Taipėjus yra tinkamas išorinis lyginamasis dydis dėl šių priežasčių:

                                 —

                                 Kinijos Taipėjaus ir daugumos KLR provincijų ir miestų, kuriuose įsikūrę bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, panašus ekonominio išsivystymo lygis, BVP ir ekonominė struktūra;

                                 —

                                 nedidelis fizinis atstumas tarp KLR ir Taipėjaus;

                                 —

                                 aukštas Kinijos Taipėjaus ir daugelio KLR provincijų pramonės infrastruktūros lygis;

                                 —

                                 stiprūs Kinijos Taipėjaus ir KLR ekonominiai ryšiai ir tarpvalstybinė prekyba;

                                 —

                                 didelis gyventojų tankumas daugelyje KLR provincijų ir Kinijos Taipėjuje;

                                 —

                                 žemės tipas ir sandoriai susijusiam Kinijos Taipėjaus lyginamajam dydžiui apskaičiuoti panašūs į KLR ir

                                 —

                                 bendros demografinės, lingvistinės ir kultūrinės Kinijos Taipėjaus ir KLR savybės.

                     (496)

                     Remdamasi ankstesniuose tyrimuose taikyta metodika Komisija naudojo Taivano vidutinę vieno kvadratinio metro žemės kainą, pakoreguotą atsižvelgiant į infliaciją ir BVP pokyčius nuo atitinkamų žemės naudojimo teisių sutarčių sudarymo dienos. Informaciniame dokumente informacija apie pramoninės paskirties žemės kainas gauta iš Taivano ekonomikos reikalų ministerijos Pramonės departamento interneto svetainės. Taivano infliacija ir BVP pokyčiai apskaičiuoti remiantis TVF paskelbtomis 2015 m. Taivano infliacijos normomis ir Taivano BVP vienam gyventojui einamosiomis kainomis JAV doleriais pokyčiais.

                     (497)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Pirelli“ tvirtino, kad išorės lyginamojo dydžio naudojimas nėra suderinamas su PPO Apeliacinio komiteto išvadomis byloje JAV – spygliuočių pjautinė mediena IV (87), nes taikant tą lyginamąjį dydį nebuvo atliktas reikiamas koregavimas siekiant atspindėti dominuojančias Kinijos finansų rinkos sąlygas. Tačiau Komisija pažymėjo, kad Taivano lyginamasis dydis laikomas tinkamu, nes dėl įvairių priežasčių Taivanas panašus į Kinijos rinką, kaip paaiškinta 488 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Taivano žemės kainos buvo pakoreguotos atsižvelgiant į ankstesnius laikotarpius ir BVP bei infliacijos raidą.

                     (498)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo „Hankook Group“ atkreipė dėmesį į tai, kad Taivano ekonomikos reikalų ministerijos Pramonės plėtros biuro pramoninės žemės suteikimo ir paslaugų informacijos interneto svetainės, kuria naudojosi Komisija, duomenų gauti nebepavyksta ir tik skelbiami pramoninės žemės pasiūlymai, o ne faktinės sandorių kainos.

                     (499)

                     Komisija pripažino, kad duomenys, kuriais remiantis buvo parengtas informacinis dokumentas, viešai nebeprieinami. Vėliau Komisija nustatė, kad Taivano vidaus reikalų ministerija sukūrė naują duomenų bazę, kurioje kaupiami faktinių prekybos sandorių duomenys parduodant pramoninę žemę nuo 2013 m. ir prie kurios galima prisijungti šioje interneto svetainėje: http://lvr.land.moi.gov.tw/login.action. Komisijos nuomone, tai patikimas duomenų šaltinis, prieinamas visoms suinteresuotosioms šalims. Be to, nurodomos faktinės sandorių kainos, o ne pramoninės žemės pasiūlymai. Taigi Komisija sutiko su „Hankook Group“ argumentais ir pakeitė lyginamąjį dydį, taikomą apskaičiuojant su ŽNT susijusią naudą visoms atrinktoms bendrovėms.

                     (500)

                     Taigi vertindama 2013 m. prasidėjusį laikotarpį Komisija taikė faktines kainas, apie kurias sužinojo iš Taivano vidaus reikalų ministerijos. Ankstesnės iki tos datos įgytų ŽNT kainos buvo apskaičiuotos remiantis BVP ir infliacijos raida Taivane, kaip ir ankstesniuose tyrimuose.

                     (501)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Giti Group“, „Hankook Group“ ir KV pateikė kritinių pastabų, kad ŽNT kainos, grindžiamos nauju duomenų rinkiniu, buvo daug didesnės nei ankstesniuose tyrimuose naudojamos kainos, ir dėl to kilo abejonių dėl naujojo lyginamojo dydžio patikimumo. Be to, „Hankook Group“ teigė, kad siunčiantis duomenis iš Taivano duomenų bazės buvo padaryta klaidų, ir pateikė alternatyvų skaičiavimą, pagrįstą tos pačios duomenų bazės duomenimis. Komisija pripažino, kad apibendrinant individualias žemės kainas įsivėlė korektūros klaida, ir atitinkamai pakoregavo vidutines žemės kainas. Tačiau Komisija nepritarė atrankos kriterijams, kuriuos taikė „Hankook Group“ kompiliuodama duomenis. Pirma, „Hankook Group“ atrinko netinkamo laikotarpio, t. y. 2012 m., sandorius, bent jau kai kuriuos iš jų. Antra, „Hankook Group“ panaudojo visų 22 Taivano rajonų, įskaitant tam tikras kaimo vietoves, kuriose nevykdoma beveik arba visai jokia pramonės veikla, kainas. Kita vertus, Komisija atrinko šešis rajonus, kuriuose yra daugiausia Taivano pramonės parkų. Kadangi visi atrinkti eksportuojantys gamintojai yra įsisteigę Kinijos pramonės zonose, tinkamas lyginamasis dydis turi būti grindžiamas sandoriais, kurie buvo sudaryti taip pat pramonės zonoje. Todėl ta „Hankook Group“ teiginio dalis buvo atmesta.

                     (502)

                     Savo pastabose „Hankook Group“ tvirtino, kad apskaičiuojant ankstesnes kainas Taivane reikėtų atsižvelgti į BVP raidą Kinijoje, o ne Taivane, kad būtų atsižvelgta į spartesnį Kinijos vystymąsi per pastaruosius 30 metų. Tad „Hankook Group“ atveju koreguojant Taivano kainas reikėtų atsižvelgti į ekonomikos vystymosi lygį Čongčingo savivaldybėje nuo 2010 m. ir Huaiane, Dziangsu provincijoje – nuo 1996 m.

                     (503)

                     Komisija pripažino, kad anksčiau Kinijos vystymasis buvo spartesnis nei Taivano. Siekiant nustatyti tinkamą lyginamąjį dydį, iš principo, galima pasitelkti BVP koeficientą, iš kurio matyti tas skirtumas. Tačiau, remiantis Pasaulio banko statistinių pajėgumų rodikliu, Kinijos statistinių duomenų kokybė pasiekė į kitas daugiau nei vidutines pajamas gaunančias šalis panašų lygį tik 2012 m. Tai sutampa su laikotarpio, kurio duomenis reikia apskaičiuoti, pabaiga (88). Taigi šioje byloje apskaičiuodama ankstesnes ŽNT kainas Komisija negalėjo pasinaudoti su Kinijos BVP susijusiais statistiniais duomenimis.

                     (504)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Giti Group“ tvirtino, kad Pasaulio banko statistinių pajėgumų rodiklio vertė nustatoma pagal daugelį rodiklių ir dauguma jų visai nesusiję su makroekonominiais rodikliais. Komisija sutiko, kad Pasaulio banko statistinių pajėgumų rodiklis grindžiamas rodiklių krepšeliu, į kurį įtraukiami ir makroekonominiai, ir kiti rodikliai. Jo paskirtis – apibūdinti šalies gebėjimą rinkti, analizuoti ir skleisti kokybiškus duomenis apie gyventojus ir ekonomiką, grindžiamus metodika, duomenų šaltiniais, periodiškumu ir savalaikiškumu, kuriuos šalis taiko rengdama savo ekonomikos ir gyventojų statistinius duomenis. Tačiau tai, kad to rodiklio vertė grindžiama ne tik BVP statistiniais duomenimis ir turi didesnę aprėptį, gautų rezultatų nepaneigia. Todėl Komisija ir toliau laikosi nuomonės, kad su Kinijos BVP susijusių duomenų negalima naudoti ankstesnėms ŽNT kainoms nustatyti.

                     (505)

                     Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalį subsidijos suma buvo paskirstyta per tiriamąjį laikotarpį, pasitelkiant įprastinį pramoninės žemės naudojimo teisių galiojimo laiką, t. y. 50 metų. Tada ši suma buvo paskirstyta visai atitinkamos bendrovės apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes subsidija nepriklauso nuo to, ar vykdoma eksporto veikla, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

                     (506)

                     „Giti Group“ tvirtino, kad apskaičiuodama su ŽNT susijusią naudą Komisija turėtų remtis ŽNT vertės nustatymo data, o ne sandorio data. Komisija atmetė šį teiginį, nes sandorio data yra įvykis, kuris daro piniginį poveikį bendrovės finansinei padėčiai.

                     (507)

                     Be to, „Giti Group“ paragino Komisiją apskaičiuojant naudą įtraukti papildomas išlaidas suteikiant žemę naudoti pramonės reikmėms ir vadinamuosius žemės išlaikymo mokesčius ir žemės rekvizicijos mokesčius. Komisija tas pastabas atmetė dėl šių dviejų priežasčių:

                                 —

                                 nagrinėjamosios bendrovės įgijo savo ŽNT sutarties verte ir jokios kitos papildomos išlaidos nebuvo paminėtos. Todėl Komisija įvertino, kad reikia atsižvelgti tik į sutarties vertę;

                                 —

                                 į paties lyginamojo dydžio vertę nėra įtraukiamos jokios papildomos išlaidos arba mokesčiai.

                     (508)

                     Galiausiai buvo priimtos kai kurios nereikšmingos su konkrečiomis bendrovėmis „China National Tire“, „Giti“ ir „Hankook“ susijusios pastabos dėl korektūros klaidų ir su tiriamuoju laikotarpiu nesusijusios naudos skaičiavimo.

                     (509)

                     Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams per tiriamąjį laikotarpį nustatyta tokių subsidijų suma:

                                 Žemės naudojimo teisių suteikimas už mažesnį nei tinkamas atlygį

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijų norma

                                 „China National Tire Group“

                                 1,80 %

                                 „Giti Group“

                                 1,75 %

                                 „Hankook Group“

                                 1,11 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 1,06 %

               3.10.   Atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių mažinimo programos

         3.10.1.   Įmonių pajamų mokesčio lengvatos aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms

                     (510)

                     Remiantis Kinijos Liaudies Respublikos įmonių pelno mokesčio įstatymu (toliau – ĮPM įstatymas), aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, kurioms valstybė turi skirti esminę paramą, vietoj standartinio 25 % mokesčio tarifo taikomas sumažintas 15 % įmonių pelno mokesčio tarifas.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     (511)

                     Šios programos teisinis pagrindas – ĮPM įstatymo 28 straipsnis ir KLR įmonių pajamų mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 93 straipsnis, taip pat:

                                 —

                                 Mokslo ir technologijų ministerijos, Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos aplinkraštis dėl Aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo administracinių priemonių peržiūros ir paskelbimo, G.K.F.H. [2016] Nr. 32;

                                 —

                                 Mokslo ir technologijų ministerijos, Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas apie Aukštųjų ir naujų technologijų įmonių pripažinimo gairių peržiūrą, išleidimą ir paskelbimą, GKFH [2016] Nr. 195, ir

                                 —

                                 NDRC, Mokslo ir technologijų ministerijos, Prekybos ministerijos ir Nacionalinio intelektinės nuosavybės biuro parengtos Gairės dėl naujausių aukštųjų technologijų industrializacijos prioritetų vystymo prioritetinių sričių (2011 m.).

               b)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (512)

                     Bendrovės, kurios gali pasinaudoti mokesčio lengvata, vykdo veiklą tam tikrose pagrindinėse aukštųjų ir naujų technologijų srityse, kurias remia valstybė, ir įgyvendina patvirtintus prioritetus valstybės remiamose aukštųjų technologijų srityse, išvardytose Gairėse dėl naujausių aukštųjų technologijų industrializacijos prioritetų vystymo prioritetinių sričių. Tose gairėse aiškiai paminėtos gamybos technologijos ir pagrindinės žaliavos radialinių padangų srityje, kuri yra prioritetinė.

                     (513)

                     Be to, kad atitiktų reikalavimus, bendrovės turi tenkinti šiuos kriterijus:

                                 —

                                 išleisti tam tikrą pardavimo pajamų dalį moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai;

                                 —

                                 užtikrinti, kad aukštųjų technologijų, produktų ir paslaugų pajamos sudarytų tam tikrą bendrų įmonės pajamų dalį, ir

                                 —

                                 užtikrinti, kad tam tikrą visų įmonės darbuotojų dalį sudarytų techninis personalas.

                     (514)

                     Pagal šią priemonę naudą gaunančios bendrovės turi pateikti pajamų mokesčio deklaracijas ir atitinkamus priedus. Faktinis naudos dydis įtrauktas į mokesčių deklaraciją.

                     (515)

                     Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir to paties straipsnio 2 dalį ši mokesčio atskaita yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – KV negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda lygi sutaupytų mokesčių sumai. Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad ši schema taikoma tik įmonėms, vykdančioms veiklą tam tikrose valstybės nustatytose prioritetinėse aukštųjų technologijų srityse, kaip antai tam tikrų pagrindinių padangų sektoriaus technologijų srityje.

               c)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (516)

                     Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuota iš visų pagal įprastinę mokesčių normą mokėtinų mokesčių sumos atėmus visą pagal sumažintą mokesčių normą sumokėtinų mokesčių sumą.

                     (517)

                     Šiai konkrečiai schemai nustatyta subsidijos suma buvo 0,12 % bendrovei „China National Tire Group“ ir 0,01 % – „Giti Group“.

               3.10.2.   Įmonių pajamų mokesčio atskaita mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidoms

                     (518)

                     Pagal mokesčių atskaitą moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bendrovėms taikoma mokesčių lengvata už jų MTTP veiklą tam tikrose valstybės nustatytose aukštųjų technologijų prioritetinėse srityse ir kai MTTP veiklos išlaidos viršija tam tikras ribas.

                     (519)

                     Konkrečiau kalbant, padarytoms MTTP išlaidoms naujoms technologijoms, produktams ir amatams kurti, kurios nesudaro nematerialiojo turto ir kurios įskaičiuojamos į šio termino pelną ir nuostolius, taikoma papildoma 50 % atskaita po to, kai atskaityta atsižvelgiant į tikrąją padėtį. Kai minėtos MTTP išlaidos sudaro nematerialųjį turtą, joms taikoma amortizacija, pagrįsta 150 % nematerialiojo turto išlaidų.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     (520)

                     Programos teisinis pagrindas – Įmonių pelno mokesčio įstatymo 30 straipsnio 1 dalis kartu su KLR įmonių pajamų mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklėmis; taip pat šie pranešimai:

                                 —

                                 Finansų ministerijos, Valstybinės mokesčių inspekcijos ir Mokslo ir technologijų ministerijos pranešimas dėl MTTP išlaidų atskaitos prieš mokesčius politikos tobulinimo (Cai Shui [2015] Nr. 119);

                                 —

                                 Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas dėl klausimų, susijusių su įmonių MTTP išlaidų atskaitos prieš mokesčius politika, ir

                                 —

                                 NDRC, Mokslo ir technologijų ministerijos, Prekybos ministerijos ir Nacionalinio intelektinės nuosavybės biuro parengtos Gairės dėl naujausių aukštųjų technologijų industrializacijos prioritetų vystymo prioritetinių sričių (2011 m.).

               b)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (521)

                     Atliekant ankstesnį tyrimą (89) nustatyta, kad naujos technologijos, produktai ir amatai, kuriems gali būti taikoma mokesčių atskaita, priklauso tam tikroms valstybės remiamoms aukštųjų technologijų sritims ir dabartiniams valstybės remiamų aukštųjų technologijų sričių prioritetams, kaip nurodyta Gairėse dėl naujausių aukštųjų technologijų industrializacijos prioritetų vystymo prioritetinių sričių.

                     (522)

                     Komisija manė, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir to paties straipsnio 2 dalį ši mokesčio atskaita yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – KV negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda lygi sutaupytų mokesčių sumai. Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad ši priemonė taikoma tik įmonėms, patiriančioms tam tikrų MTTP išlaidų tam tikrose valstybės nustatytose aukštųjų technologijų srityse, kaip antai padangų sektoriuje.

                     (523)

                     „Giti Group“ tvirtino, kad mokesčių atskaita moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai nėra konkreti subsidija, nes ji taikoma visoms Kinijos bendrovėms, kaip numatyta Įmonių pajamų mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių, taikomų visoms, ne tik aukštųjų ir naujų technologijų, įmonėms, 95 straipsnyje.

                     (524)

                     Komisija atmetė tvirtinimą, kad mokesčių atskaita moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai nėra konkreti subsidija. Nors ji iš tikrųjų nėra taikoma tik aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, ji taikoma tik konkrečiai apibrėžtiems „naujosioms technologijoms, produktams ir amatams“, kaip paaiškinta 521 konstatuojamojoje dalyje. Tad preliminari Komisijos išvada išlieka tokia pat.

               c)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (525)

                     Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuota iš visų pagal įprastinę mokesčių normą mokėtinų mokesčių sumos atėmus sumas, mokėtinas atėmus papildomus 50 % nuo faktinių MTTP išlaidų.

                     (526)

                     Pagal šią konkrečią schemą nustatyta „Giti Group“ taikyta subsidijų suma – 0,02 %

                     (527)

                     „Giti Group“ tvirtino, kad apskaičiuodama aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms taikomą mokesčio lengvatą ir neatskaitydama tariamos naudos iš schemų, pagal kurias sumažinamos įmonės išlaidos (ir atitinkamai padidėja pelnas), kai kuriais atvejais Komisija faktiškai apskaičiavo tariamą naudą du kartus.

                     (528)

                     Komisija sutiko su „Giti Group“, kad dėl subsidijų gaunamos naudos (kuri pajamų deklaracijoje nurodoma kaip pajamos) sumažėja bendrovės sąnaudos ir atitinkamai padidėja bendrasis bendrovės pelnas, mokėtinas mokestis ir, jei taikytina, didesnė mokesčio lengvata. Vis dėlto skaičiuodama apmokestinamą sumą bendrovė „Giti Radial“ turi teisę deklaruoti dotacijas ir subsidijas kaip neapmokestinamas pajamas ir taip susimažinti mokėtiną pajamų mokestį. Be to, Komisijos metodika nuosekliai taikoma apskaičiuojant naudą remiantis turimais tiriamojo laikotarpio finansiniais duomenimis, kuriuos pateikia bendrovė ir kurie yra tikrinami vietoje.

               3.10.3.   Atleidimas nuo žemės naudojimo mokesčio

                     (529)

                     Paprastai organizacija arba asmuo, naudojantys žemę miestuose, apskričių ir administraciniuose miesto rajonuose ir pramonės ir kasybos rajonuose moka miesto žemės naudojimo mokestį. Žemės naudojimo mokestį renka vietos, kurioje žemė naudojama, mokesčių administratorius. Tačiau tam tikrų kategorijų žemei, kaip antai iš jūros atkovotai žemei, žemei, skirtai naudoti valdžios institucijoms, liaudies organizacijoms ir kariniams padaliniams jų tikslais, žemei, skirtai naudoti institucijoms, kurios finansuojamos Finansų ministerijos skiriamais valstybės įnašais, religinių šventyklų žemei, viešiesiems parkams, viešosioms istorinėms ir vaizdingoms vietovėms, keliams, viešiesiems skverams, pievoms ir kitai miesto viešajai žemei žemės naudojimo mokestis netaikomas.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     (530)

                     Šios programos teisinis pagrindas:

                                 —

                                 Kinijos Liaudies Respublikos laikinieji reglamentai dėl nekilnojamojo turto mokesčio (Guo Fa [1986] Nr. 90, su pakeitimais, padarytais 2011 m.), ir

                                 —

                                 Kinijos Liaudies Respublikos laikinosios taisyklės dėl miestų žemės naudojimo mokesčio (Kinijos Liaudies Respublikos Valstybės tarybos įsakymas [2013] Nr. 645).

               b)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (531)

                     Dvi iš atrinktų bendrovių gavo naudos dėl Žemės naudojimo biuro suteiktų žemės naudojimo mokesčių lengvatų arba atleidimo nuo mokesčių, nors jos netgi nepateko į jokias kategorijas, kurioms pagal minėtus nacionalinius aktus buvo taikoma išimtis.

               c)
               Išvada

                     (532)

                     Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir to paties straipsnio 2 dalį šis atleidimas nuo mokesčio yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – KV negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda lygi sutaupytų mokesčių sumai. Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes bendrovės gavo mokesčio lengvatą, nors neatitiko jokių objektyvių kriterijų, išvardytų 529 konstatuojamojoje dalyje.

               d)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (533)

                     Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuota iš visų pagal įprastinę mokesčių normą mokėtinų mokesčių sumos atėmus per tiriamąjį laikotarpį faktiškai sumokėtą mokesčių sumą.

                     (534)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo „Hankook Group“ pateikė pastabą, kad jai grąžintas žemės naudojimo mokestis nėra kompensuotinas, nes jis buvo gautas prieš tiriamąjį laikotarpį. Atlikusi papildomą analizę Komisija priėmė šį argumentą, nes paskutinį kartą žemės naudojimo mokestis iš tikrųjų buvo grąžintas prieš prasidedant tiriamajam laikotarpiui 2016 m. birželio mėn. ir po to jokių kitų mokėjimų nebuvo.

                     (535)

                     „Giti Group“ taip pat teigė, kad žemės naudojimo mokestis paprastai nėra taikomas tam tikrų rūšių pastatams (gyvenamiesiems pastatams ir mokykloms), kaip matyti iš 1988 m. pranešimo apie žemės naudojimo mokesčio lengvatas. Komisija nustatė, kad tas pranešimas nebegalioja, nes pagal 530 konstatuojamojoje dalyje paminėtas Kinijos Liaudies Respublikos laikinąsias taisykles dėl miestų žemės naudojimo mokesčio mokyklos ir gyvenamieji pastatai nebepriklauso neapmokestinamoms kategorijoms. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

                     (536)

                     Galiausiai „Giti Group“ pareiškė, kad dvi iš grupės bendrovių iš tikrųjų mokėjo žemės naudojimo mokesčius, susijusius su tiriamuoju laikotarpiu, taikant ankstesnių mokėjimų atskaitą. Taigi tos dvi bendrovės naudos negavo. Komisija sutiko su tais argumentais ir atitinkamai pataisė subsidijos skaičiavimus. Taigi pagal šią konkrečią schemą nustatyta „Giti Group“ taikyta subsidijų suma – 0,01 %

               3.10.4.   Vietos mokesčių nuolaidos arba grąžinamosios išmokos

                     (537)

                     Vienai iš „Hankook Group“ bendrovių buvo suteikta nauda, kai vietos valdžios institucija grąžino jai pagal nacionalinės teisės aktus surinktus mokesčius.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     (538)

                     Šios programos teisinis pagrindas:

                                 —

                                 Huaiano savivaldybės ekonomikos vystymosi zonoje taikomos lengvatinės mokesčių politikos įgyvendinimo priemonės (1996 m.).

               b)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (539)

                     Pagal susitarimą su vietos valdžios institucijomis bendrovė turėjo teisę gauti viso pajamų mokesčio grąžinamąją išmoką už pirmuosius dvejus metus po pirmųjų metų, kuriais bendrovė turėjo mokėti pelno mokestį (t. y. pradedant nuo 2003 m.). Trečiaisiais–penktaisiais metais bendrovė turėjo teisę mokėti sumažintą 15 % pajamų mokestį ir gauti 100 % kompensaciją už sumokėto pajamų mokesčio vietos dalį. Šeštaisiais–dešimtaisiais metais bendrovė turėjo teisę gauti 75 % kompensaciją už sumokėto pajamų mokesčio vietos dalį. Nuo vienuoliktųjų metų bendrovė turėjo teisę gauti 50 % kompensaciją už sumokėto pajamų mokesčio vietos dalį.

                     (540)

                     Bendrovė paaiškino, kad ilgainiui Vyriausybė pakeitė politiką, tad bendrovė turėjo teisę gauti tokio pobūdžio grąžinamąsias išmokas ir mokesčių lengvatas tik iki 2012 m. Buvo pažadėta, kad tinkama grąžinamoji išmoka, kuri iki 2012 m. dar nebuvo išmokėta, bus išmokėta ateityje, kai vietos valdžios institucijų biudžete bus pakankamai lėšų. Taigi per tiriamąjį laikotarpį bendrovei vis tiek buvo suteikta su kompensacija susijusi nauda.

               c)
               Išvada

                     (541)

                     Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir to paties straipsnio 2 dalį šis atleidimas nuo mokesčio yra subsidija, nes teikiamas finansinis įnašas – KV negauna pajamų, o susijusiai bendrovei suteikiama nauda. Gavėjui suteikta nauda lygi sutaupytų mokesčių sumai. Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes sumažintas vietos mokestis buvo skirtas konkrečiai bendrovei ir kitos juo pasinaudoti negalėjo.

                     (542)

                     Nors Komisija nerado įrodymų, kad programa vis dar buvo vykdoma per tiriamąjį laikotarpį, remdamasi iš atrinktų bendrovių gauta informacija ji nustatė, kad bendrovės vis tiek gavo naudos pagal programą.

                     (543)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo bendrovė pakartojo savo pareiškimą, kad galėjo gauti grąžinamąsias išmokas tik iki 2012 m. Tačiau nebuvo pateikta jokių naujų įrodymų, dėl kurių Komisija pakeistų savo išvadą.

               d)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (544)

                     Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuota iš visų pagal įprastinę mokesčių normą mokėtinų mokesčių sumos atėmus per tiriamąjį laikotarpį faktiškai sumokėtą mokesčių sumą.

                     (545)

                     Pagal šią konkrečią schemą nustatyta „Hankook Group“ taikyta subsidijų suma – 0,13 %

               3.10.5.   Visos kitos atleidimo nuo tiesioginių mokesčių schemos ir mokesčių mažinimo programos

                     (546)

                     Bendra atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal visas tiesioginių mokesčių schemas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų suma:

                                 Atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių mažinimo programos

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijos suma

                                 „China National Tire Group“

                                 0,12 %

                                 „Giti Group“

                                 0,04 %

                                 „Hankook Group“

                                 0,13 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 0 %

               3.11.   Netiesioginių mokesčių ir importo tarifų programos

         3.11.1.   Atleidimas nuo PVM ir importo tarifų lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga ir technologijomis

                     (547)

                     Pagal šią programą bendrovės atleidžiamos nuo PVM ir importo tarifų, jei jos importuoja gamybai naudojamą pagrindinę įrangą. Jei norima tokiu atleidimu pasinaudoti, įranga negali būti įtraukta į reikalavimus neatitinkančios įrangos sąrašą, o šios lengvatos prašanti įmonė turi gauti Kinijos valdžios institucijų arba Nacionalinės vystymosi ir reformų komisijos išduodamą Valstybės skatinamų projektų pažymėjimą pagal susijusius investicijų, mokesčių ir muitų teisės aktus.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     (548)

                     Šios programos teisinis pagrindas:

                                 —

                                 Valstybės tarybos aplinkraštis dėl importuojamai įrangai taikomų mokesčių politikos koregavimo (Guo Fa [1997] Nr. 37);

                                 —

                                 Finansų ministerijos, Muitinės administracijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas dėl tam tikros lengvatinės importo muitų politikos pakeitimų;

                                 —

                                 Finansų ministerijos, Muitinės administracijos ir Valstybinės mokesčių administracijos pranešimas dėl tam tikros lengvatinės importo muitų politikos pakeitimų [2008] Nr. 43;

                                 —

                                 Nacionalinės vystymosi ir reformų komisijos pranešimas dėl klausimų, susijusių su patvirtinamojo rašto dėl valstybės skatinamų vidaus ar užsienio kapitalo projektų tvarkymu [2006] Nr. 316), ir

                                 —

                                 Užsienio kapitalo įmonių ar vidaus įmonių importuojamų nuo muitų neatleidžiamų prekių katalogas (2008 m.).

               b)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (549)

                     Įranga, importuota vidaus ar užsienio investiciniams projektams plėtoti pagal užsienio ar vidaus investicinių projektų skatinimo politiką, gali būti atleista nuo PVM ir (arba) importo muitų, jei įrangos kategorija nėra įtraukta į nuo muitų neatleidžiamų prekių katalogą. Šia lengvata norinti pasinaudoti bendrovė turi gauti vietos valdžios institucijos, atsakingos už projektą, patvirtinimo raštą, kuris turi būti pateiktas vietos muitinei.

                     (550)

                     KV teigė, kad nuo 2009 m. sausio 1 d. taikomas tik atleidimas nuo importo muitų, o PVM savo reikmėms naudojamai importuojamai įrangai taikomas.

                     (551)

                     Vis dėlto nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį atrinktos bendrovės buvo atleistos ir nuo PVM, ir nuo importo muitų. Šios nuolaidos taikytos ankstesniais metais importuotai įrangai, kurios atžvilgiu nauda amortizuota per visą įrangos naudojimo laikotarpį ir iš dalies priskirta ir tiriamajam laikotarpiui. Nors Komisija nerado įrodymų, kad šis atleidimas buvo taikomas per tiriamąjį laikotarpį, remdamasi turimais įrodymais dėl atrinktų bendrovių ji nustatė, kad jos vis dėlto gavo naudos pagal šią programą.

                     (552)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo „Pirelli“ nustatė, kad su importuojamomis mašinomis ir įranga susijusios naudos apskaičiavimas buvo klaidingas. Komisija sutiko su pateiktais pataisymais ir atitinkamai pakoregavo skaičiavimus.

               c)
               Išvada

                     (553)

                     Pagal šią programą teikiamas finansinis įnašas KV negautų pajamų forma, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes užsienio kapitalo įmonės ir kitos teisę pasinaudoti programa turinčios vietos įmonės atleidžiamos nuo PVM ir (arba) tarifų, kurie kitomis aplinkybėmis turėtų būti mokami. Taip pat pagal šią programą bendrovėms gavėjoms suteikiama nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje.

                     (554)

                     Todėl programa yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Pagal teisės aktą, kuriuo vadovaujasi subsidiją skirianti institucija, teisė naudotis šia programa suteikiama tam tikroms įmonėms, kurios investuoja pagal konkrečias verslo kategorijas, išsamiai apibrėžtas teisės aktuose, priskiriamoms skatinamosioms arba priskiriamoms ribojamajai B kategorijai pagal Užsienio kapitalo pramonės sektorių ir technologijų perdavimo gairių katalogą arba toms, kurios atitinka Svarbių valstybės skatinamų pramonės sektorių, produktų ir technologijų katalogą. Be to, nėra objektyvių kriterijų teisei pasinaudoti šia programa apriboti ir įtikinamų įrodymų išvadai, kad teisė pasinaudoti suteikiama automatiškai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte, padaryti.

               d)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (555)

                     Kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Manoma, kad gavėjams suteikta nauda yra PVM ir muitų, nuo kurių atleidžiama importuojant įrangą, suma. Siekiant užtikrinti, kad kompensuotina suma apima tik tiriamąjį laikotarpį, gauta nauda buvo paskaičiuota per visą įrangos nusidėvėjimo laikotarpį pagal įprastas bendrovės apskaitos procedūras.

                     (556)

                     Visos atrinktos bendrovės pasinaudojo nuolaidomis pagal šią schemą. Pagal šią konkrečią schemą nustatyta subsidijų suma – 0,04–0,13 %

               3.11.2.   Sąlyginio apmokestinimo importo muitais schema perkant natūralųjį kaučiuką

                     (557)

                     Komisija pažymėjo, kad visos atrinktos bendrovės buvo laikomos vadinamosiomis „laikinojo įvežimo perdirbti prekybos įmonėmis“. Pagal Kinijos Liaudies Respublikos muitinės laikinai įvežamų perdirbti prekių priežiūros priemonių 3 straipsnį (90)„terminas „laikinojo įvežimo perdirbti prekyba“ reiškia verslo veiklą, kai ją vykdanti įmonė importuoja visas žaliavas ar pagalbines medžiagas, dalis ir komponentus, sudedamąsias dalis ir pakuotės medžiagas arba jų dalį ir po perdirbimo arba surinkimo, įskaitant tiekiamų ir importuojamų medžiagų apdorojimą, reeksportuoja gatavus gaminius“. Be to, 5 straipsnyje nustatyta: „Kai pagal taikytinas nuostatas mokesčiai surenkami importuojant, muitinė taiko surinktų mokesčių lengvatas atsižvelgdama į patikrintą prekių, faktiškai perdirbtų ir reeksportuotų po gatavų gaminių eksporto, kiekį“.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     —

                     Kinijos Liaudies Respublikos muitų įstatymas, Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 81, 2017 m. lapkričio 4 d.;

                     —

                     Kinijos Liaudies Respublikos muitinės laikinai įvežamų perdirbti prekių priežiūros priemonės, Generalinės muitų administracijos įsakymas Nr. 235, 2017 m. gruodžio 20 d.;

                     —

                     Kinijos Liaudies Respublikos muitinės laikinojo įvežimo perdirbti prekybos vienetų administravimo priemonės, Generalinės muitų administracijos įsakymas Nr. 218, 2014 m. kovo 13 d.;

                     —

                     Preliminariosios įmonių kreditingumo valdymo administracinės priemonės, Generalinės muitų administracijos įsakymas Nr. 225, 2014 m. rugsėjo 4 d.

               b)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (558)

                     Vykdydama tyrimą Komisija nustatė, kad visos atrinktos bendrovės muitinėje užsiregistravo, kad dalyvautų 557 konstatuojamojoje dalyje paminėtoje laikinojo įvežimo perdirbti prekybos sistemoje ir kad, remiantis Kinijos Liaudies Respublikos muitinės laikinai įvežamų perdirbti prekių priežiūros priemonių 5 straipsniu, jos visos buvo atleistos nuo „importuojant surenkamų mokesčių“ (t. y. importo muitų) importuojant natūralųjį kaučiuką, naudojamą eksportuojamoms padangoms gaminti.

                     (559)

                     Tokia tvarka atitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte aprašytą sąlyginio apmokestinimo muitais schemą. Pagal I priedo i punktą pakaitinė sąlyginio neapmokestinimo sistema gali būti laikoma eksporto subsidija tiek, kiek sąlyginis neapmokestinimas importo rinkliava yra didesnis už importo rinkliavas, kuriomis buvo apmokestintos importuojamos gamybos sąnaudos, kurių buvo prašoma sąlyginai neapmokestinti.

                     (560)

                     Siekdama nustatyti, ar susidarė tokia perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma pagal pagrindinio reglamento III priedo II punktą, Komisija paprašė KV pateikti papildomos informacijos apie laikinojo įvežimo perdirbti prekybos sistemą apskritai ir konkrečiau apie pagalbinių stebėsenos ir tikrinimo procedūrų buvimą ir veiksmingą taikymą.

                     (561)

                     Remiantis gauta informacija, KV iš tiesų yra sukūrusi laikinojo įvežimo perdirbti prekybos sistemos stebėsenos teisės aktų sistemą. Tačiau Komisija taip pat pažymėjo, kad dėl kai kurių sistemos charakteristikų sąlyginis apmokestinimas muitais gali būti taikomas pernelyg dažnai:

                                 —

                                 sistema iš esmės grindžiama bendrovių teikiamomis savideklaracijomis;

                                 —

                                 priešingai nei pagal įprastą praktiką, nuo importo muitų atleidžiama iš anksto. Muitinė tik pasilieka teisę juos išsireikalauti vėliau;

                                 —

                                 atliekamų bendrovių patikrinimų intensyvumas priklauso nuo joms priskirto kreditingumo, kuris taip pat nustatomas pagal savideklaraciją ir į kurį įtraukiami papildomi balai už tai, kad bendrovė vykdo veiklą skatinamajame sektoriuje;

                                 —

                                 muitinės deklaracijos grindžiamos muitinės nustatytomis standartinėmis vartojimo normomis. Standartinė natūraliojo kaučiuko vartojimo norma vienai eksportuojamai padangai buvo daug didesnė nei faktinė vartojimo norma, patikrinta atrinktų bendrovių patalpose.

                     (562)

                     Be to, kai vyko tikrinamieji vizitai atrinktose bendrovėse, paaiškėjo, kad ta sistema nėra veiksmingai taikoma praktikoje. Pavyzdžiui, Komisija nustatė, kad, priešingai nei nustatyta teisės aktuose, eksportuojamoms padangoms skirtas natūralusis kaučiukas nebuvo atskirtas nuo kito natūraliojo kaučiuko sandėliuose ir kad atrinktų bendrovių patalpose nebuvo vykdomi reguliarūs patikrinimai vietoje.

                     (563)

                     Be to, bendrovės importavo vadinamąjį mišrųjį kaučiuką, kurio SS kodas buvo 40028000 (ir kuriam buvo taikoma 0 % mokesčio norma). Tas SS kodas paprastai priskiriamas nevulkanizuotam kaučiukui, t. y. gamtinio ir sintetinio kaučiuko mišiniui, kuriame daugiausia sintetinio kaučiuko. Iš tikrųjų atrinktų bendrovių importuojamo mišriojo kaučiuko sudėtyje buvo 97,5 % natūraliojo kaučiuko, jo fizinės savybės buvo tokios pat kaip natūraliojo kaučiuko ir tikrinamų bendrovių gamybos procese jis buvo naudojamas taip pat ir tokiomis pat dalimis kaip natūralusis kaučiukas.

                     (564)

                     Taigi trys iš keturių atrinktų bendrovių grupių nesumokėjo visų importo muitų, kuriuos turėjo sumokėti.

               c)
               Išvada

                     (565)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento III priedu Komisija atskiru dokumentu pranešė KV apie atskirus sandorius, ištirtus atliekant tyrimą, kad prireikus KV galėtų pateikti papildomas užklausas. Atsakydama į Komisijos raštą KV pareiškė, kad pagrindinio reglamento III priedo II dalies 3 punkte išvardytos sąlygos nebuvo įvykdytos, nes Kinijos Vyriausybė yra įgyvendinusi griežtą teisės aktų sistemą faktiniams natūraliojo kaučiuko importo sandoriams stebėti. KV taip pat pažymėjo, kad galiojančiuose teisės aktuose pažeidimų atveju numatomos sankcijos ir teisinė atsakomybė. Be to, muitinės turi pakankamus žmogiškuosius išteklius, kad įgyvendintų galiojančią tvarką vietos lygmeniu ir taikytų nuobaudas. Galiausiai, nustačius kontrabandos ir pažeidimų atvejus, sumažinamas bendrovės kredito reitingas.

                     (566)

                     Kaip minėta 561 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pripažįsta, kad KV yra sukūrusi laikinojo įvežimo perdirbti prekybos sistemos stebėsenos teisės aktų sistemą. Tačiau Komisija taip pat nustatė, kaip minėta 561 ir 562 konstatuojamosiose dalyse, kad teisės aktų sistemoje yra spragų ir ji nebuvo veiksmingai praktiškai taikoma atrinktoms bendrovėms. KV nepateikė jokių įrodymų, kurie paneigtų Komisijos nustatytus faktus, ir jokios naujos informacijos, susijusios su konkrečiais sandoriais, kuriuos nurodė Komisija.

                     (567)

                     Tad Komisija padarė išvadą, jog KV sukurta laikinojo įvežimo perdirbti prekybos stebėsenos sistema nėra veiksmingai taikoma natūraliojo kaučiuko atveju. Be to, Komisija nustatė, kad dėl eksportuojamose padangose naudojamo natūraliojo kaučiuko laikinojo įvežimo perdirbti sistemos susidarė perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma ir tai yra kompensuotina subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes dėl jos susidaro perviršinė sąlyginio apmokestinimo importo muitais, anksčiau surinktais už importuojamas žaliavas, dėl kurių reikalaujama sąlyginio apmokestinimo, suma.

                     (568)

                     Tokios perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos taip pat konkrečios, nes jos priklauso nuo to, ar vykdoma eksporto veikla, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte.

                     (569)

                     Po galutinio faktų atskleidimo KV ir „Giti Group“ pateikė pastabų šiuo klausimu. KV pakartojo anksčiau išsakytą teiginį, kad yra sukūrusi griežtą teisinę sistemą, kuri yra tinkamai įgyvendinama, ir Komisija negali daryti išvadų remdamasi keliais pavieniais atvejais, kai bendrovės nesilaikė laikinojo įvežimo perdirbti prekybos sistemos reguliavimo teisės aktų. Atsakydama į tuos teiginius Komisija pakartojo, kad KV pareiškimas, jog yra vos keli pavieniai atvejai, kai eksportuojantys gamintojai nesilaikė taikytinų teisės aktų, nėra patvirtintas faktais. Iš tiesų, kaip nustatyta 562 konstatuojamojoje dalyje, visi atrinkti eksportuojantys gamintojai, kurie naudojo tą schemą, kai kurių mokėtinų importo muitų nemokėjo. KV taip pat neatliko išsamesnio susijusių sandorių tyrimo. Todėl Komisija šį teiginį atmetė.

                     (570)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Giti Group“ tvirtino, kad Komisija pažeidė jos teises į gynybą, nes įtraukė sąlyginio apmokestinimo muitais schemą labai vėlyvame tyrimo etape ir neturėjo kompetencijos tirti tos schemos, nes ji nebuvo nurodyta pranešime apie inicijavimą.

                     (571)

                     Dėl teiginių, kad Komisija pažeidė eksportuojančio gamintojo teisę į gynybą, Komisija pažymėjo, kad pagal pranešimą apie inicijavimą galima tirti sąlyginio apmokestinimo muitais sistemą, nes jo 3 skirsnyje konkrečiai kalbama apie lengvatinius importo tarifus. Be to, Komisija jau informavo suinteresuotąsias šalis, kad tiria tą sistemą, informacinio dokumento 3.13.3 skirsnyje. Todėl teiginys, kad Komisija pažeidė „Giti Group“ teises į gynybą, buvo atmestas.

                     (572)

                     „Giti Group“ taip pat tvirtino, kad importuojant mišrųjį kaučiuką neturėtų būti taikomas sąlyginis apmokestinimas muitais, nes įprastas importo muitas tokiems produktams yra nulinis. Ji taip pat pažymėjo, kad reguliariai įkelia importo duomenis, suvartojimo santykį ir eksportuojamus kiekius į interneto platformą, kurio nuolatinę stebėseną vykdo muitinė, be to, muitinė atlieka patikras vietoje.

                     (573)

                     Atsiliepdama į tuos teiginius Komisija pateikė šias pastabas. Komisija sutiko su teiginiu, kad mišriajam kaučiukui taikoma nulinė muito norma, tad jam negali būti taikomas sąlyginis apmokestinimas. Perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos pagal šią sistemą skaičiavimas buvo atitinkamai peržiūrėtas dėl visų nagrinėjamųjų atrinktų eksportuojančių gamintojų. Galutinės subsidijų sumos nustatytos 580 konstatuojamojoje dalyje.

                     (574)

                     Kalbant apie muitinės taikomą stebėsenos sistemą, Komisija neneigė, kad „Giti Group“ iš tikrųjų įkėlė į interneto platformą tam tikrą informaciją apie natūraliojo kaučiuko importą ir naudojimą. Tačiau, kaip paminėta 561 konstatuojamojoje dalyje, tai iš esmės yra savideklaracija. Be to, iš 11 eksportuojančių gamintojų, kuriuos tikrino Komisija, patikra vietoje buvo atlikta tik vieno „Giti Group“ gamintojo patalpose. Be to, ta patikra tebuvo paprasta atsargų inventorizacija. Komisija mano, kad tokios patikros nepakanka norint užtikrinti veiksmingą patikrinimą, tad atmetė tą teiginį.

               d)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (575)

                     Nauda buvo apskaičiuota kaip per TL mokėtinų importo muitų sumos ir faktinės per TL sumokėtos importo muitų sumos skirtumas. Neturėdama duomenų apie natūraliojo kaučiuko faktinio suvartojimo kiekvienos rūšies padangai santykį, Komisija padarė prielaidą, kad 1) vidutinis suvartojimo santykis visų tipų padangoms yra vienodas ir 2) visas importuojamas natūralusis kaučiukas pirmiausia suvartojamas eksportuojamoms padangoms ir tik po to – padangoms, parduodamoms vidaus rinkoje. Tada ji pirmiausia nustatė per tiriamąjį laikotarpį importuoto natūraliojo kaučiuko kiekį. Antra, ji apskaičiavo pardavimo eksportui apimties santykį su bendra nagrinėjamojo produkto pardavimo apimtimi. Trečia, Komisija pritaikė tą pardavimo eksportui apimties santykį bendrai importuoto natūraliojo kaučiuko kiekiui ir nustatė importuoto natūraliojo kaučiuko kiekį, kuriam galima netaikyti importo muitų. Tada, siekdama nustatyti naudos dydį, Komisija apskaičiavo importo muitų, mokėtinų už vidaus rinkai skirtų padangų gamybai naudojamo natūraliojo kaučiuko kiekį, sumą ir iš tos sumos atėmė faktiškai sumokėtų importo muitų sumą.

                     (576)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Giti Group“ tvirtino, kad apskaičiuodama naudą Komisija turėjo panaudoti faktinį suvartojimo santykį, nes surinko tą informaciją tikrinamojo vizito metu. Taikydama pirmiau aprašytą metodiką Komisija neatkreipė dėmesio į tai, kad natūralusis kaučiukas taip pat naudojamas gaminant kitas padangas ir kad tų padangų suvartojimo santykiai skiriasi.

                     (577)

                     Komisija iš dalies sutiko su „Giti Group“ teiginiu. Dėl „Giti Yinchuan“ ir „Giti Hualin“ Komisija taikė suvartojimo santykį, kuris buvo nurodytas jų importo licencijose. Tačiau kitų dviejų „Giti Group“ bendrovių, kurios taip pat naudojosi ta schema, suvartojimo santykis nebuvo nustatytas tikrinamojo vizito metu. Todėl Komisija pritaikė svertinį vidutinį „Giti Yinchuan“ ir „Giti Hualin“ suvartojimo santykį. Naudos dydžio apskaičiavimas buvo atitinkamai peržiūrėtas.

                     (578)

                     Nė vienas iš kitų atrinktų eksportuojančių gamintojų nenurodė faktinio suvartojimo santykio. Šiuo požiūriu Komisija pažymėjo, kad įvairios metodikos taikymo rezultatai buvo labai panašūs. Iš tikrųjų, subsidijos suma, nustatyta taikant pirminę Komisijos metodiką, buvo 3,62 %, o subsidijos suma, nustatyta taikant faktinį suvartojimo santykį, buvo 3,64 % Iš to rezultato matyti, kad pirminė Komisijos metodika subsidijos sumai nustatyti taip pat patikima. Todėl Komisija padarė išvadą, kad metodikos, pagal kurią apskaičiuojama kito atrinkto eksportuojančio gamintojo subsidijos suma, keisti nereikia.

                     (579)

                     Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šio tipo subsidijas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų suma:

                                 Sąlyginis natūraliojo kaučiuko apmokestinimas importo muitais

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijos suma

                                 „China National Tire Group“

                                 1,10 %

                                 „Giti Group“

                                 3,64 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 1,25 %

               3.11.3.   Visos kitos atleidimo nuo netiesioginių mokesčių arba mokesčių mažinimo schemos

                     (580)

                     Bendra atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal visas netiesioginių mokesčių ir importo muitų schemas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų suma:

                                 Atleidimas nuo netiesioginių mokesčių ir mokesčių mažinimas

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijos suma

                                 „China National Tire Group“

                                 1,21 %

                                 „Giti Group“

                                 3,74 %

                                 „Hankook Group“

                                 0,13 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 1,30 %

               3.12.   Dotacijų programos

         3.12.1.   Energijos taupymo, išsaugojimo ir išmetamųjų teršalų mažinimo dotacijos

                     (581)

                     Trys iš keturių atrinktų bendrovių naudojosi įvairiomis dotacijomis, susijusiomis su aplinkos apsauga ir išmetamųjų teršalų mažinimu, kaip antai, pvz., aplinkos apsaugos ir išteklių išsaugojimo paskatos, sinerginio išteklių naudojimo skatinimas, paskatų fondai energijos taupymo projektams, energijos valdymo demonstracinių centrų paskatos, dotacijos, susijusios su oro taršos mažinimo projektais, paskatos žiedinės ekonomikos projektams.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     —

                     Kinijos Liaudies Respublikos energijos taupymo įstatymas, 2007 m. spalio 28 d. patikslinta ir priimta redakcija ir 2016 m. liepos 2 d. iš dalies pakeista redakcija;

                     —

                     Kinijos Liaudies Respublikos švaresnės gamybos skatinimo įstatymas, Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 54, su pakeitimais, padarytais 2012 m. vasario 29 d.;

                     —

                     Švarios gamybos tikrinimo priemonės, NDRC ir Aplinkos ministerijos dekretas Nr. 38, priimtas 2016 m. liepos 1 d.;

                     —

                     Pranešimas apie laikinųjų energijos taupymo ir išmetamųjų teršalų mažinimo subsidijų administravimo priemonių paskelbimą ir platinimą, Finansų ministerijos įsakymas [2015] Nr. 161;

                     —

                     2015 m. balandžio 3 d. Pramonės ir informacinių technologijų ministerijos (MIIT) paskelbti 2015 m. pagrindiniai energijos taupymo ir visapusiško naudojimo pramonėje aspektai;

                     —

                     2014 m. spalio 22 d. Šandongo provincijos liaudies Vyriausybės kanceliarijos parengtas Šandongo provincijos padangų pramonės pertvarkymo ir modernizavimo įgyvendinimo planas;

                     —

                     vietos lygmeniu: Pranešimas apie 2016 m. Dziaodzuo specialiojo fondo plano sukūrimą aplinkos apsaugos srityje; Pranešimas apie 2013 m. specialiojo oro taršos prevencijos fondo įsteigimą, HeCaiZhiJian [2013] 702, ir

                     —

                     Pranešimas apie 2014 m. pramonės įmonių energijos valdymo centro projektų fondo įsteigimą, Finansų ministerija, CaiJian [2013] 470.

               b)
               Išvada

                     (582)

                     Energijos taupymo, išsaugojimo ir išmetamųjų teršalų mažinimo programa yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, suteikiama pervedant KV lėšas dotacijų forma nagrinėjamojo produkto gamintojams.

                     (583)

                     Komisija taip pat nustatė, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą ši subsidijų programa yra laikoma konkrečia, nes teisę naudotis šiomis subsidijomis turi tik pagrindinių technologijų srityse veikiančios arba pagrindinius produktus, įtrauktus į reguliariai skelbiamas gaires ir katalogus, gaminančios bendrovės. Visų pirma, 2015 m. MIIT dokumente chemijos pramonė konkrečiai nurodyta kaip pramonė, kuriai skiriamos paskatos, susijusios su energijos taupymu.

                     (584)

                     Be to, pagal Padangų pramonės politiką skatinama „kurti <…> energiją taupančias“ ir „aplinką tausojančias“ padangas. Remiantis Šandongo provincijos padangų pramonės pertvarkymo ir modernizavimo įgyvendinimo planu (91), vienas iš pagrindinių Šandongo padangų pramonės tikslų yra energijos taupymas ir išmetamųjų teršalų mažinimas. Šiuo požiūriu skiriama parama yra susijusi su investicijomis, kreditais ir vadinamųjų „žaliųjų“ (t. y. aplinkai nekenksmingų) padangų gamybos ir naudojimo mokesčiais (92).

               c)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (585)

                     Nauda skaičiuojama kaip per tiriamąjį laikotarpį gauta arba tiriamajam laikotarpiui priskirta suma, kai suma sumažinama per ilgalaikio turto, su kuriuo susijusi dotacija, naudingo tarnavimo laiką. Komisija svarstė, ar taikyti papildomą metinę komercinę palūkanų normą pagal Komisijos gairių dėl subsidijos sumos apskaičiavimo F skirsnio a dalį (93). Tačiau toks metodas apima daug sudėtingų hipotetinių veiksnių, apie kuriuos nebuvo tikslios informacijos. Todėl Komisija manė, kad tikslingiau priskirti sumas tiriamajam laikotarpiui pagal susijusio ilgalaikio turto nusidėvėjimo normas, laikantis ankstesniuose tyrimuose taikytos skaičiavimo metodikos (94).

                     (586)

                     Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šio tipo subsidijas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų suma:

                                 Energijos taupymo dotacijos

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijos suma

                                 „China National Tire Group“

                                 0,02 %

                                 „Giti Group“

                                 0,04 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 0,01 %

               3.12.2.   Dotacijos, susijusios su technologijų modernizavimu, renovacija arba pertvarka

                     (587)

                     Atrinktos bendrovės naudojosi įvairiomis šios programos dotacijomis, susijusiomis su MTTP, technologijų modernizavimu ir inovacijomis, kaip antai MTTP užduočių pagal Mokslo ir technologijų paramos planus rėmimu, svarbių pramonės šakų prisitaikymo, atgaivinimo ir technologijų atnaujinimo investicijų skatinimu ir kt.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     —

                     13-asis technologijų inovacijų penkmečio planas;

                     —

                     Gairės dėl įmonių technologijų renovacijos skatinimo, Valstybės taryba, Guo Fa [2012] 44;

                     —

                     2015 m. NDRC ir MIIT paskelbtas Pramonės atgaivinimo ir technologijų renovacijos darbo planas;

                     —

                     2006 m. Valstybės tarybos paskelbta Vidutinės trukmės ir ilgalaikė technologinės ir mokslo plėtros programa (2006–2020 m.);

                     —

                     2011 m. patikslintos Nacionalinio paramos mokslui ir technologijoms plano administracinės priemonės ir

                     —

                     vietos ir (arba) provincijos lygmeniu: pranešimai apie steigiamus specialiuosius fondus techninei renovacijai, specialiuosius fondus pramonės atgaivinimui, specialiuosius fondus techninei pertvarkai ir specialiuosius fondus pramonės plėtrai.

               b)
               Išvada

                     (588)

                     Pagal Gaires dėl įmonių technologijų renovacijos skatinimo (3.2 straipsnis) centrinės ir vietos valdžios institucijos raginamos toliau didinti finansinės paramos sumą ir investicijas sutelkiant dėmesį į pramonės pertvarkymą ir modernizavimą svarbiose srityse ir esminius technologijų renovacijos klausimus. Be to, valdžios institucijos turėtų nuolat diegti inovacijas ir tobulinti fondų valdymo metodus, lanksčiai taikyti įvairių rūšių paramos priemones ir didinti fiskalinių lėšų naudojimo veiksmingumą.

                     (589)

                     Pirmiau minėtos Gairės praktiškai įgyvendinamos Pramonės atgaivinimo ir technologijų renovacijos darbo planu, pagal kurį steigiami specialieji technologinės pažangos ir technologijų pertvarkos projektų fondai. Iš tų fondų skiriamos investavimo subsidijos ir suteikiamos paskolų nuolaidos. Fondais turi būti naudojamasi laikantis nacionalinės makroekonomikos politikos, pramonės politikos ir regioninės plėtros politikos.

                     (590)

                     Pagal šią programą suteiktos dotacijos yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. pervedant KV lėšas dotacijų forma nagrinėjamojo produkto gamintojams.

                     (591)

                     Komisija taip pat nustatė, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą šios subsidijos yra laikomos konkrečiomis, nes teisę naudotis šiomis subsidijomis turi tik pagrindinėse srityse ar technologijų srityse, įtrauktose į reguliariai skelbiamas gaires, administracines priemones ir katalogus, veikiančios bendrovės. Padangų ir (arba) (naftos) chemijos sektorius yra vienas iš reikalavimus atitinkančių sektorių.

               c)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (592)

                     Nauda apskaičiuota pagal 585 konstatuojamojoje dalyje aprašytą metodiką.

                     (593)

                     Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šio tipo subsidijas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų suma:

                                 Technologijų modernizavimo, renovacijos ar pertvarkos dotacijos

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijos suma

                                 „China National Tire Group“

                                 0,03 %

                                 „Giti Group“

                                 0,15 %

                                 „Hankook Group“

                                 0,05 %

               3.12.3.   Savivaldybių ir regionų institucijų suteiktos ad hoc dotacijos

                     (594)

                     Skunde jo pateikėjas pateikė įrodymų, kad padangų pramonei KLR įvairaus lygmens valdžios institucijos, t. y. vietos, regionų ir nacionalinės, gali skirti įvairias vienkartines arba tęstines dotacijas.

                     (595)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad keturios atrinktos bendrovių grupės gavo didelių vienkartinių arba tęstinių dotacijų iš įvairių lygmenų valdžios institucijų, todėl laikoma, kad jos per tiriamąjį laikotarpį gavo naudos. Apie kai kurias iš jų atrinktos bendrovės jau buvo pranešusios savo klausimyno atsakymuose, tačiau per tikrinamuosius vizitus buvo nustatyta ir kitų. Nė viena iš jų nebuvo atskleista KV klausimyno atsakymuose.

               a)
               Teisinis pagrindas

                     (596)

                     Tas dotacijas bendrovėms skyrė nacionalinės, provincijų, miestų, apskričių ar rajonų valdžios institucijos ir visos jos buvo konkrečiai taikomos atrinktoms bendrovėms arba konkrečiai taikomos pagal vietovę ar pramonės šakos tipą. Teisinės informacijos apie konkrečius teisės aktus, pagal kuriuos suteiktos šios dotacijos, jei apskritai jos turi teisinį pagrindą, nepateikta. Tačiau Komisijai kai kuriais atvejais buvo pateikta valdžios institucijos išduoto dokumento, pridedamo prie lėšų skyrimo, kopija (toliau – pranešimas).

               b)
               Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (597)

                     Kadangi skunde buvo nurodyta ir (arba) atrinktų bendrovių apskaitos dokumentuose nustatyta daug dotacijų, šiame informaciniame dokumente pateikiama tik pagrindinių faktų santrauka. Daugybės dotacijų ir jų skyrimo įvairiais KV lygmenimis įrodymų pateikė keturios atrinktos bendrovės ir konkrečiai atskiroms bendrovėms skirtuose faktų atskleidimo dokumentuose buvo išsamiai pateikti su tomis dotacijomis susiję nustatyti faktai.

                     (598)

                     Tokių dotacijų pavyzdžiai – patentų fondai, mokslo ir technologijų fondai ir apdovanojimai, verslo plėtros fondai, eksporto skatinimo fondai, pagrindinės infrastruktūros dotacijos, apdovanojimai už pramonės produkciją arba investicijas į pramonę, gamybos saugos apdovanojimai, paramos fondai, veikiantys rajonų arba provincijų lygmeniu, įrangai importuoti suteikiamų paskolų palūkanų nuolaidos.

               c)
               Išvada

                     (599)

                     Tos dotacijos yra subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, teikiamos pervedant KV lėšas dotacijų forma nagrinėjamojo produkto gamintojams.

                     (600)

                     Tos dotacijos taip pat laikomos konkrečiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 3 dalyje, nes jos teiktos tik tam tikroms bendrovėms ar konkretiems projektams konkrečiuose regionuose ir (arba) padangų pramonei. Be to, kai kurios dotacijos skiriamos tik jeigu vykdoma eksporto veikla, kaip apibrėžta 4 straipsnio 4 dalies a punkte. Tos dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečių subsidijų reikalavimų, nes teisės naudotis sąlygos ir faktiniai įmonių atrankos, kad jos įgytų teisę jomis pasinaudoti, kriterijai nėra skaidrūs, objektyvūs ir nėra taikomi automatiškai.

                     (601)

                     Visais atvejais bendrovės pateikė informacijos apie dotacijos sumą ir ją suteikusį subjektą. Be to, susijusios bendrovės dažniausiai tokias pajamas nurodydavo savo sąskaitose prie „subsidijų pajamų“, o šias sąskaitas tikrindavo nepriklausomi auditoriai. Tai įvertinta kaip teigiamas įrodymas, kad buvo teikiamos subsidijos ir atitinkamai gauta kompensuotina nauda.

                     (602)

                     Todėl Komisija nusprendė, kad per patikrinimus vietoje nustatyti patikrinti faktai – pagrįstas šio subsidijavimo lygio rodiklis. Kadangi toms dotacijoms būdingi bendri bruožai, jas skiria viešojo sektoriaus institucija ir jos yra ne atskiros subsidijų programos dalis, o atskiros dotacijos skatinamajam sektoriui, Komisija įvertino jas kartu.

                     (603)

                     „Hankook Group“ pateikė pastabą, kad Komisija negalėjo laikyti galutinės grandies patronuojamosios įmonės „Shanghai Hankook Tire Sales Co. Ltd.“ (toliau – SHT) gautų dotacijų kompensuojamomis, nes ta įmonė nedalyvavo eksportuojant nagrinėjamąjį produktą. Tačiau Komisija pažymėjo, kad SHT veikla, inter alia, yra susijusi su derybomis dėl medžiagų pirkimo ir kad ta įmonė atlieka itin svarbų vaidmenį grynųjų pinigų sistemoje, kuria naudojasi grupės eksportuojantys gamintojai. Taigi yra akivaizdus ryšys su nagrinėjamuoju produktu, dėl to SHT gautos dotacijos yra atitinkamai laikomos kompensuotinomis.

                     (604)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „China National Tire Group“ teigė, kad Komisija nenurodė pirminių duomenų dėl vienos konkrečios dotacijos, susijusios su eksportuojančiu gamintoju „Yellow Sea“. Iš tiesų aptariami duomenys buvo įtraukti į konkretų faktų atskleidimo dokumentą, bet jie buvo pateikti kartu su dokumentais dėl ŽNT, o ne dotacijų, nes dotacijos skyrimas buvo susijęs su žemės sklypo naudojimu. Subsidijos suma vis dėlto buvo tinkamai pridėta prie bendrovės dotacijų. „China National Tire Group“ taip pat tvirtino, kad apskaičiuodama dotaciją Komisija panaudojo neteisingus apyvartos duomenis. Tačiau Komisija ir toliau laikėsi nuomonės, kad buvo panaudoti teisingi apyvartos duomenys, nes dotacija buvo konkrečiai susijusi su bendrove „Qingdao Yellow Sea Rubber Co. Ltd.“ Tad tie teiginiai buvo atmesti.

               d)
               Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (605)

                     Nauda apskaičiuota pagal 585 konstatuojamojoje dalyje aprašytą metodiką.

                     (606)

                     Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šio tipo subsidijas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų suma:

                                    Ad hoc dotacijos

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijos suma

                                 „China National Tire Group“

                                 1,46 %

                                 „Giti Group“

                                 0,18 %

                                 „Hankook Group“

                                 0,01 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 0,05 %

               3.12.4.   Kitos dotacijos

                     (607)

                     Atrinkti eksportuojantys gamintojai per tiriamąjį laikotarpį negavo jokio finansinio įnašo pagal 3.3 skirsnio iii dalyje nurodytas kitas dotacijų programas.

               3.12.5.   Bendra visų dotacijų suma

                     (608)

                     Bendra atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal visas dotacijas per tiriamąjį laikotarpį nustatyta subsidijų suma:

                                 Dotacijos

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijos suma

                                 „China National Tire Group“

                                 1,51 %

                                 „Giti Group“

                                 0,37 %

                                 „Hankook Group“

                                 0,06 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 0,06 %

               3.13.   Išvada dėl subsidijavimo

                     (609)

                     Komisija pagal pagrindinio reglamento nuostatas apskaičiavo atrinktų bendrovių kiekvienos subsidijos ar subsidijų programos sumas ir šias sumas sudėjo, kad apskaičiuotų bendrą kiekvieno eksportuojančio gamintojo subsidijų sumą per tiriamąjį laikotarpį. Bendram subsidijų lygiui apskaičiuoti Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį, t. y. subsidijos sumos, palyginti su bendra bendrovės apyvarta, procentinį dydį. Tada šis procentinis dydis panaudotas skaičiuojant nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį suteiktą subsidiją. Vėliau apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį eksportuoto nagrinėjamojo produkto toną, o toliau nurodyti skirtumai apskaičiuoti kaip to paties eksportuoto produkto vienos tonos kainos, draudimo ir frachto (CIF) vertės procentinis dydis.

                     (610)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo „Giti Group“ nesutiko su kai kurioms bendrovėms, kurios negamina arba neparduoda nagrinėjamojo produkto, taikomomis suteiktų subsidijų sumomis. Komisija iš dalies pritarė pateiktiems argumentams ir atitinkamai pakeitė grupės subsidijos sumos skaičiavimą.

                     (611)

                     Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms bendra subsidijų suma apskaičiuota remiantis atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyta bendra vidutine svertine kompensuotinų subsidijų suma, išskyrus nereikšmingas sumas ir subsidijų sumą, nustatytą subjektams, kuriems taikomos pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatos. Tačiau Komisija atsižvelgė į nustatytus faktus, susijusius su lengvatiniu skolinimu, nors šioms sumoms nustatyti ji turėjo iš dalies remtis turimais faktais. Iš tiesų, Komisija mano, kad turimi ir tais atvejais naudojami faktai nedarė didelio poveikio informacijai, kuri buvo reikalinga subsidijavimo taikant lengvatinį skolinimą sumai sąžiningai nustatyti, kad eksportuotojams, kurie nebuvo pakviesti bendradarbiauti atliekant tyrimą, nebūtų daromas poveikis dėl šio metodo taikymo (95).

                     (612)

                     Atsižvelgdama į aukštą eksportuojančių Kinijos gamintojų bendradarbiavimo lygį, „visoms kitoms bendrovėms“ Komisija nustatė didžiausios sumos, nustatytos atrinktoms bendrovėms, dydžio sumą. „Visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta suma buvo taikoma toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo.

                                 Bendrovės pavadinimas

                                 Kompensuotinų subsidijų suma

                                 „China National Tire Group“

                                 32,85 %

                                 „Giti Group“

                                 7,74 %

                                 „Hankook Group“

                                 2,06 %

                                 „Xingyuan Group“

                                 51,08 %

                                 Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

                                 18,01 %

                                 Visos kitos bendrovės

                                 51,08 %

               4.   ŽALA

         4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis

                     (613)

                     Panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu gamino daugiau kaip 380 Sąjungos gamintojų. Tie gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.

                     (614)

                     Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 21,7 mln. padangų. Komisija nustatė bendrą Sąjungos gamybos apimtį remdamasi atliekant tyrimą gautais duomenimis. Kaip pažymėta 30 konstatuojamojoje dalyje, dešimčiai galutinai atrinktų Sąjungos gamintojų tenka daugiau nei 36 % Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties, kaip pranešė bendradarbiaujantys Sąjungos panašaus produkto gamintojai. Taigi mikroekonominiai rodikliai buvo nagrinėjami remiantis duomenimis, pateiktais tų dešimties Sąjungos gamintojų atsakymuose.

                     (615)

                     Sąjungoje produktą gamina didelės bendrovių grupės ir daugiau nei 380 MVĮ visoje Sąjungoje. Didelėms bendrovėms tenka apie 90 % visos Sąjungos gamybos apimties ir apie 87 % Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje apimties. MVĮ gamina restauruotas padangas ir joms tenka likusieji 10 % Sąjungos gamybos apimties ir apie 13 % Sąjungos gamintojų pardavimo per tiriamąjį laikotarpį apimties (žr. 5 lentelę „MVĮ pardavimo apimties dalis, palyginti su visa Sąjungos pardavimo apimtimi“).

                     (616)

                     Nustatyta, kad atrinkti gamintojai nagrinėjamąjį produktą importavo iš KLR į Sąjungos rinką ir joje perpardavė. Tačiau, palyginti su jų bendra pardavimo apimtimi, importo apimtis buvo nedidelė ir neturėjo poveikio jų įvardijimui Sąjungos gamintojais.

                     (617)

                     Kaip aprašyta 613–615 konstatuojamosiose dalyse, panašų produktą Sąjungoje gamino daugiau nei 380 gamintojų, kurie gamina ir naujas, ir restauruotas padangas. Jie kartu sudaro Sąjungos pramonę.

                     (618)

                     CRIA ir CCCMC pareiškė, kad restauruotojai, vykdantys veiklą pagal žaliavų perdirbimo susitarimus arba ne, negali būti Sąjungos pramone. Jų nuomone, restauravimas yra antrinės rinkos dalis, kurios negalima apsaugoti antisubsidijų priemonėmis, nes restauruotojai paima jau pagamintą ir iš dalies nusidėvėjusią padangą ir ją perdirba taip, kad ją būtų galima naudoti. Be to, pagal žaliavų perdirbimo susitarimą dirbantys restauruotojai negali būti padangų karkasų savininkai. Kol padangų karkasams suteikiama paslauga ir prieš grąžinant savininkui ant nusidėvėjusios padangos uždedamas naujas protektorius, pirkėjai pasilieka padangų karkasų nuosavybės teises.

                     (619)

                     Po galutinio faktų atskleidimo CRIA ir CCCMC pakartojo savo teiginius, kad restauravimas yra paslauga, ir konstatavo, kad gamintojo ir paslaugų teikėjo sąvokos nėra vienodos.

                     (620)

                     Komisija pažymėjo, kad restauravimo pramonė nusidėvėjusios padangos karkasui suteikia antrą gyvenimą (arba daugiau, nes tą patį karkasą galima restauruoti kelis kartus). Nusidėvėjusia padanga nebėra saugu naudotis keliuose ir jų negalima vėl išleisti į apyvartą. Nesant restauravimo proceso nusidėvėjusios padangos tampa atliekomis, nors daliai nusidėvėjusios padangos galima atlikti pirolizę ir pagaminti iš padangos kurą. Kaip aprašyta 81 konstatuojamojoje dalyje, restauravimas yra perdirbimo procesas, kai nusidėvėjusios padangos atnaujinamos pakeičiant protektorių ant seno padangos karkaso. Tad restauravimas yra ne tik paslauga, bet ir gamybos procesas. Neatsižvelgiant į nuosavybės aspektus, restauruotojai yra Sąjungos gamintojai, kurių gamybos procesas prasideda nuo padangos karkaso ir kurie pagamina padangą.

                     (621)

                     Be to, nusidėvėjusių padangų gyvavimo ciklas baigiasi vienu iš dviejų būdų. Jos yra išmetamos kaip atliekos arba panaudojamos kaip geras karkasas, kurį galima restauruoti. Jeigu nusidėvėjusi padanga laikoma atliekomis, jos savininkui gali tekti mokėti už jos šalinimą. Pagal antrąjį scenarijų nusidėvėjusi padanga gali tapti pajamų šaltiniu. Restauruotojai gali pirkti nusidėvėjusias padangas iš automobilių remonto dirbtuvių arba restauruoti jas pagal žaliavų perdirbimo susitarimą. Visi patvirtinti restauruotojai padangoms gaminti naudoja du tiekimo šaltinius (padangų karkasai iš remonto dirbtuvių arba pagal žaliavų perdirbimo susitarimus). Nusidėvėjusios padangos pirkimo kaina vidutiniškai siekia maždaug 10 % bendrų restauruotos padangos gamybos sąnaudų. Komisijos nuomone, padangų karkaso restauravimo abiem būdais gamybos sąnaudų arba pridėtinės vertės skirtumas nėra didelis ir Komisija juos vertina kaip du skirtingus restauravimo verslo modelius. Todėl Komisija padarė išvadą, kad restauruotojai yra Sąjungos pramonės dalis, nes jie sukuria nagrinėjamąjį produktą.

                     (622)

                     Tad restauruotojų pateikti ir Komisijos patikrinti duomenys (įskaitant duomenis apie faktines sąnaudas ir pardavimo kainas) buvo naudojami nustatant žalos rodiklius ir apskaičiuojant žalos skirtumą.

               4.2.   Sąjungos suvartojimas

                     (623)

                     Kaip minėta 50 konstatuojamojoje dalyje, Komisija surengė tikrinamuosius vizitus dviejų nesusijusių importuotojų patalpose. Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto importas buvo deklaruotas ir per nagrinėjamąjį laikotarpį, nurodant KN kodus 4011 90 00 ir 4011 99 00. Tai buvo 3 pakopos padangų importas. Tačiau buvo neįmanoma nustatyti, ar deklaruojant nagrinėjamąjį produktą kilo sisteminė problema arba tai buvo problema, susijusi tik su tuo konkrečiu importuotoju.

                     (624)

                     Be to, bendra bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikta apimtis tiriamuoju laikotarpiu viršijo bendrą Kinijos Liaudies Respublikos importo apimtį, kurią nurodė Eurostatas (COMEXT). Tačiau, kadangi tie eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių duomenų apie ankstesnius metus, Komisija nusprendė laikytis konservatyvaus metodo ir neperžiūrėti importo iš KLR apimties.

                     (625)

                     Vėliau buvo nustatyta, kad preliminariai nustatant Sąjungos suvartojimą nebuvo atsižvelgta į protektorių tiekėjų, kurie nėra ETRMA „Europool“ nariai, pardavimą. Todėl Komisija peržiūrėjo Sąjungos suvartojimą per nagrinėjamąjį laikotarpį.

                     (626)

                     Peržiūrėto Sąjungos suvartojimo (96) raida:

                        1 lentelė

                        Sąjungos suvartojimas (vienetais)
                         (97)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Bendras Sąjungos suvartojimas

                                 20 499 603

                                 20 962 782

                                 21 600 223

                                 21 748 781

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    102,3

                                    105,4

                                    106,1

                                    Šaltinis: ETRMA ir protektorių tiekėjai, kurie nėra ETRMA „Europool“ nariai.

                     (627)

                     Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas atitinkamai padidėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį suvartojimas padidėjo 6,1 % – maždaug nuo 20,5 mln. padangų 2014 m. iki maždaug 21,7 mln. padangų tiriamuoju laikotarpiu.

               4.3.   Bendra informacija apie Sąjungos rinką

         4.3.1.   Bendras aprašymas

                     (628)

                     Sąjungos sunkvežimių ir autobusų padangų rinka yra labai konkurencinė rinka, kurioje yra daug gamintojų ir prekių ženklų.

                     (629)

                     Sąjungos rinka padalyta tarp originaliosios įrangos pardavimo sunkvežimių arba autobusų gamintojams ir atsarginių padangų rinkos. Sunkvežimių ir autobusų padangų paklausą rinkos originaliosios įrangos sektoriuje lemia sunkvežimių ir autobusų gamyba, o antrinės rinkos sektorių veikia daug veiksnių, įskaitant ekonominę veiklą, pardavimo apimtį, dydį, sudėtį, sunkvežimių arba autobusų naudojimą ir veikiančius transporto priemonių parkus. Iš Kinijos importuojami produktai daugiausia parduodami atsarginių padangų rinkoje.

                     (630)

                     Maždaug 17 % viso Sąjungos suvartojimo yra originalioji įranga, parduodama sunkvežimių ir autobusų gamintojams. Likusi sunkvežimių ir autobusų padangų pardavimo apimtis Sąjungoje – tai atsarginės padangos, tiesiogiai ar netiesiogiai parduodamos sunkvežimių arba autobusų savininkams. Atsarginių padangų yra daugiau rūšių ir jos parduodamos įvairesniais kanalais taikant įvairias prekybos strategijas. Atsarginės padangos gali būti parduodamos tiesiogiai galutiniams naudotojams arba per susijusius ar nesusijusius platintojus, kurie vėliau perparduoda jas galutiniams naudotojams.

                     (631)

                     Pagrindiniai pardavimo kanalai yra pardavimas platintojams, kurie perparduoda padangas transporto priemonių parkų savininkams arba parduoda jiems tiesiogiai, kartais kartu teikdami paslaugas (kontrolės, techninės priežiūros, aptarnavimo).

                     (632)

                     Prekių ženklai taip pat daro poveikį kainai, kurią pirkėjai yra pasiruošę mokėti už sunkvežimių ir autobusų padangas. Prekių ženklai neretai siejami su numanoma kokybe ir aptarnavimo lygiu, ypač geresnės kokybės padangų atveju.

               4.3.2.   Naujų ir restauruotų padangų sąsaja

                     (633)

                     Komisija nustatė, kad pagrindiniai Sąjungos gamintojai vykdo veiklą daugiausia 1 ir 2 pakopose, kuriose padangos gaminamos taip, kad tarnautų ilgai ir jas būtų galima restauruoti. Tuo pateisinamos gerokai didesnės kainos (ir pelno dydis), nes iš 1 ir 2 pakopų padangų tikimasi gerų veiksmingumo rezultatų.

                     (634)

                     Faktiškai atliekant tyrimą paaiškėjo, kad didesni Sąjungos gamintojai aktyviai naudoja galimybę restauruoti jų gaminamas padangas kaip būdą užtikrinti lojalumą jų prekių ženklui ir išsiskirti, palyginti su pigesnėmis importuojamomis 3 pakopos padangomis. Iš esmės atliekant tyrimą paaiškėjo, kad didelė dalis vertės, siejamos su 1 ir 2 pakopos padangomis, faktiškai susijusi su 3 pakopos restauravimo pramonės buvimu.

                     (635)

                     Tačiau dėl aukšto restauruotų ir naujų padangų pakeičiamumo lygio 3 pakopa taip pat labiausiai pažeidžiama dėl pigaus iš Kinijos importuojamo nagrinėjamojo produkto. Tai ypač pasakytina atsižvelgiant į tai, kad naudotojai žino, jog, kalbant apie veiksmingumo rezultatus, restauruotos ir žemos kokybės padangos nėra labai skirtingos. Dėl tokio pakeičiamumo pirkėjui priimant sprendimą pirkti restauruotas arba 3 pakopos naujas padangas lemiamą vaidmenį atlieka kaina.

                     (636)

                     Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariojo vertinimo ir teikti informaciją, kuria ta analizė būtų patvirtinta arba paneigta, siekiant susidaryti kuo išsamesnį vaizdą baigiamajame šio tyrimo etape.

                     (637)

                     Kelios suinteresuotosios šalys išreiškė abejonių dėl naujų ir restauruotų padangų sąsajos ir pakopų sąsajos. Komisija surinko visą informaciją šiuo klausimu bylos prieraše dėl sąsajos (98).

                     (638)

                     Dėl 634 konstatuojamosios dalies CRIA ir CCCMC tvirtino, kad dėl restauravimo pramonės buvimo 1 ir 2 pakopų padangų vertė nepadidėja.

                     (639)

                     Informacija apie restauravimo veiklos svarbą išplatinta ir viešai prieinama. Kaip minėta 90 konstatuojamojoje dalyje, naujų padangų gamintojai taip pat gamina restauruotas padangas. Kai kurie Kinijos eksportuojantys gamintojai turi savo restauruotų padangų prekių ženklus, kaip antai „Hankook Alphatread“ arba „Giti Genesis“. Kaip paaiškinta bylos prieraše dėl sąsajos, Komisija nustatė, kad pagrindiniai padangų gamintojai, įskaitant Kinijos eksportuojančius gamintojus, vykdo ir restauravimo veiklą. Vykdydama restauravimo veiklą „Hankook Group“ naudojasi tokių Sąjungos restauruotojų, kaip „Vacu-Lug“ (Jungtinė Karalystė) arba „B.R.P. Pneumatici“ (Italija) paslaugomis. „Giti Genesis“, anksčiau vadinama „GT Ree Tread“, naudojasi „Vacu-Lug“ (Jungtinė Karalystė) paslaugomis.

                     (640)

                     Be to, 2009 m. dėl su „Marangoni“ (Sąjungos padangų restauravimo sprendimų teikėju) pasirašytos sutarties „Pirelli Italy“ pareiškė, kad to projekto, kuris yra įtrauktas į „Pirelli Truck“ paslaugų teikimo stiprinimo ir plėtros strategiją, tikslas yra sukurti pridėtinę vertę, visų pirma, susijusią su naujais 88 ir 01 serijų produktais, kurie pasirodė Europos rinkoje 2009 m. ir kuriems, be kita ko, būdingas didelis tinkamumas restauruoti (99). Kiti gamintojai taip pat tvirtina, kad jų padangas galima restauruoti, pavyzdžiui, „Athos“ prekių ženklo importuotojas teigia, kad „Athos“ padangos galima būti pergrioviuojamos (angl. regroovable) ir tinkamos restauruoti šaltuoju ir karštuoju būdais, kaip ir „Aeolus“ prekių ženklo padangos (100) (abu prekių ženklai priskiriami prie 3 pakopos). Vadinasi, galimybė restauruoti yra svarbus vertės veiksnys ir Europos Sąjungoje, ir nagrinėjamojoje šalyje. Iš tikrųjų, Komisijai atliekant tyrimą paaiškėjo, kad „aukštesnės pakopos“ gamintojai yra labai priklausomi nuo restauravimo pramonės buvimo ir prieinamumo ne tik tam, kad kurtų aukštos vertės rinkos įvaizdį, bet ir įgyvendintų vartotojų ir veiklos tęstinumo strategijas. Kaip vėlgi matyti iš bylos prierašo dėl sąsajos, galimybė restauruoti Sąjungos ir nagrinėjamosios šalies gamybos pramonės vertinama ne tik kaip rinkodaros priemonė, bet ir kaip tikrasis aukštesnių pakopų padangų vertę lemiantis veiksnys. Aukštesnių pakopų padangų vertė ir pardavimo kaina yra atitinkamai nedalomai susijusios su sveika padangų restauravimo pramone tolesnėje grandyje. Būtent dėl šių priežasčių 634 konstatuojamojoje dalyje Komisija tvirtina, kad „didelė 1 ir 2 pakopų padangų vertė faktiškai sietina su 3 pakopos padangų restauravimo pramonės buvimu“.

                     (641)

                     Tuo remdamasi Komisija patvirtino savo pradines išvadas dėl naujų ir restauruotų padangų sąsajos ir pakopų sąsajos.

                     (642)

                     Dėl 635 konstatuojamosios dalies CRIA ir CCCMC pareiškė, kad Komisija neatskleidė, kokiais duomenimis remdamasi nustatė, kad restauruotų padangų pakeičiamumo, dėl kurio pirkėjui priimant sprendimą pirkti restauruotas arba 3 pakopos naujas padangas lemiamas vaidmuo tenka kainai, lygis yra aukštas.

                     (643)

                     Komisija tam teiginiui pritarė. Bylos prieraše dėl sąsajos ji pateikė tinkamų įvairių pakopų padangų, kurioms parduoti naudojami bendri kanalai, pavyzdžių.

               4.4.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

         4.4.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

                     (644)

                     Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis.

                     (645)

                     Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies ir rinkos dalies raida remiantis peržiūrėtu Sąjungos suvartojimo skaičiavimu, pateiktu 626 konstatuojamojoje dalyje:

                        2 lentelė

                        Importo apimtis (vienetais) ir rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Importo iš KLR apimtis (vienetais)

                                 3 471 997

                                 3 840 290

                                 4 420 368

                                 4 596 098

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    110,6

                                    127,3

                                    132,4

                                 Rinkos dalis

                                 16,9 %

                                 18,3 %

                                 20,5 %

                                 21,1 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    108,2

                                    120,8

                                    124,8

                                    Šaltinis: Eurostatas (COMEXT).

                     (646)

                     Remiantis Eurostato duomenimis, importo iš KLR apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 32 % – maždaug nuo 3,5 mln. padangų 2014 m. iki maždaug 4,6 mln. padangų per tiriamąjį laikotarpį. Iš Kinijos importuojamų produktų rinkos dalis augančioje rinkoje atitinkamai padidėjo nuo 16,9 iki 21,1 %

                     (647)

                     „China National Tire Group“ ir „Pirelli“ tvirtino, kad atlikdama analizę Komisija turėjo atsižvelgti į padidėjusį Sąjungos suvartojimą ir atlikti atskirą visų trijų pakopų analizę. Šalys teigė, kad 1 ir 2 pakopų padangų importas iš Kinijos sumažėjo atitinkamai 2,7 % ir 2 %, o 3 pakopos padangų importas nuo 2015 m. iki 2016 m. sumažėjo 3,9 % Galiausiai jos teigė, kad bet koks tariamas importo padidėjimas (absoliučia arba santykine išraiška) per tiriamąjį laikotarpį nebuvo reikšmingas ir nepadarė žalos Sąjungos pramonei.

                     (648)

                     Kaip paaiškinta 697 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis buvo analizuojama bendrai, įskaitant importo analizę. Atsižvelgiant į Sąjungos rinkos segmentaciją tik kai kurie pagrindiniai mikroekonominiai rodikliai buvo papildomai analizuojami pakopų lygmeniu. Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR apimtis padidėjo. Remiantis Eurostato (COMEXT) importo statistiniais duomenimis (kurie, kaip paaiškinta 623 ir 624 konstatuojamosiose dalyse, gali būti nepakankamai įvertinti), toks importo iš KLR apimties padidėjimas buvo reikšmingas ir absoliučia, ir santykine išraiška.

               4.4.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos

                     (649)

                     Importo kainas Komisija nustatė pagal Eurostato duomenis. Dėl importo vykdomas priverstinis kainų mažinimas nustatytas remiantis atrinktais Kinijos eksportuojančiais gamintojais.

                     (650)

                     Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies vidutinės kainos raida:

                        3 lentelė

                        Importo kainos (EUR už vienetą)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 KLR

                                 144,4

                                 144,3

                                 127,7

                                 128,8

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    99,9

                                    88,4

                                    89,1

                                    Šaltinis: Eurostatas (COMEXT).

                     (651)

                     Per nagrinėjamąjį laikotarpį iš Kinijos į Sąjungą importuojamų produktų kainos sumažėjo 11 %

                     (652)

                     „China National Tire Group“ ir „Pirelli“ pareiškė, kad Komisijos analizėje nėra nuorodos į rinkos segmentaciją ir remiamasi tik Eurostato duomenimis, neatsižvelgiant į iš atrinktų eksportuojančių gamintojų surinktus importo duomenis.

                     (653)

                     Kaip paaiškinta 697 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į Sąjungos rinkos segmentaciją Sąjungos pramonės ekonominė padėtis analizuojama bendrai, o kai kurie mikroekonominiai rodikliai – taip pat pakopų lygmeniu. Tačiau apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą atrinktų eksportuojančių gamintojų kainos iš tikrųjų buvo lyginamos su Sąjungos gamintojų kainomis, atsižvelgiant į konkrečią pakopą, prie kurios jie priskiriami.

                     (654)

                     „China National Tire Group“ ir „Pirelli“ taip pat tvirtino, kad importo kainoms didelį poveikį padarė valiutos kurso svyravimai. Komisija nenustatė, kad valiutos kursas būtų svarbus, nes visos kainos, kurios buvo lyginamos apskaičiuojant žalos skirtumą, buvo eurais. Taigi USD ir EUR kurso svyravimas neturėjo reikšmės nei skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, nei nustatant priemonių lygį. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (655)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys („Pirelli“, „Giti Group“) pareiškė, kad remiantis Eurostato duomenimis Kinijos importo kainos (daugiausia susijusios su 3 pakopos padangomis) per pastaruosius trejus metus sumažėjo tik dėl mažėjančių žaliavų kainų (15,6 EUR vienetui). Tos šalys pažymėjo, kad žaliavų (natūraliojo kaučiuko ir naftos) kainos gerokai sumažėjo ir tiriamuoju laikotarpiu tai padarė atitinkamą poveikį importo kainoms.

                     (656)

                     Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida ir pagrindinių žaliavų kainų raida:

                        4 lentelė

                        Importo ir pagrindinių žaliavų kainų raida

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Importo iš KLR kainos (EUR už vienetą)

                                 144,4

                                 144,3

                                 127,7

                                 128,8

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    100

                                    88

                                    89

                                 Natūralusis kaučiukas

                                 SGX RSS3 USD už toną

                                 1 957

                                 1 560

                                 1 641

                                 2 050

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    80

                                    84

                                    105

                                 SGX TSR20 USD už toną

                                 1 710

                                 1 370

                                 1 378

                                 1 660

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    80

                                    81

                                    97

                                 Butadienas USD centų už svarą

                                 59,0

                                 34,0

                                 37,2

                                 62,5

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    58

                                    63

                                    106

                                 Brento rodiklis USD už barelį

                                 99,7

                                 53,4

                                 43,6

                                 49,6

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    54

                                    44

                                    50

                                    Šaltinis: Eurostatas (COMEXT) ir skundas.

                     (657)

                     Per nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos importo kainos neatspindėjo žaliavų kainų raidos. 2014–2015 m. Kinijos importo kainos liko stabilios, o pagrindinių žaliavų kaina gerokai sumažėjo: natūraliojo kaučiuko – 20 %, butadieno ir Brento rodiklių – 45 % 2015–2016 m. Kinijos importo kainos sumažėjo 12 %, o žaliavų kainos išliko gana stabilios. Galiausiai 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai daugumos žaliavų kainos gerokai padidėjo nuo 2016 m. antrojo ketvirčio iki 2017 m. pirmojo ketvirčio, Kinijos importo kainos išliko stabilios. Komisija padarė išvadą, kad Kinijos importo kainos neatspindėjo žaliavų kainų raidos. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

               4.4.3.   Priverstinis kainų mažinimas

                     (658)

                     Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama:

                                 (1)

                                 atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

                                 (2)

                                 iš atrinktų Kinijos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į muitus ir išlaidas po importo.

                     (659)

                     Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos rinkoje priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo 18–24 % Be to, nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas trijose pakopose yra reikšmingas: 18–20 % 1 pakopoje ir 22–24 % 2 ir 3 pakopose. Reikšmingas priverstinio kainų mažinimo lygis šiuo atveju rodo gana didelį subsidijuoto importo poveikį.

                     (660)

                     Kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad priverstinį kainų mažinimą reikėtų apskaičiuoti taikant metodiką, pagal kurią apskaičiuotas dempingo skirtumas, remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies ir kiekvieno segmento produkto vidutinių svertinių pardavimo kainų nesusijusiems pirkėjams palyginimu su visų panašių eksporto sandorių vidutinėmis svertinėmis kainomis. Po galutinio faktų atskleidimo kelios šalys pakartojo panašius teiginius. Be to, CRIA ir CCCMC teigė, kad Komisija turėtų pakoreguoti Kinijos kainas jas padidindama arba Sąjungos restauruotų padangų kainas jas sumažindama, siekdama užtikrinti, kad lyginamos kainos atitiktų panašią ridą ir Sąjungos gamintojų, parduodančių restauruotas padangas (visų pirma, 3 pakopos), aptarnavimo po pardavimo ir garantinio aptarnavimo paslaugas, nes Kinijos gamintojai tokių paslaugų neteikia. Po galutinio faktų atskleidimo šalys pakartojo panašius teiginius.

                     (661)

                     Kaip paaiškinta 658 ir 659 konstatuojamosiose dalyse, taikant priverstinio kainų mažinimo palyginimo metodiką atsižvelgiama į kiekvienos rūšies (PKN) ir kiekvieno segmento produkto vidutinę pardavimo kainą. Priverstinis kainų mažinimas apskaičiuojamas remiantis panašiais sandoriais pagal tam tikros rūšies produktą arba kiekvienos rūšies produktą. Kadangi kiekvienos pakopos padangos laikomos panašiomis pagal ridą, todėl bendras koregavimas nereikalingas. Tas pats pasakytina apie garantines paslaugas, išskyrus 3 pakopą, nes, priešingai nei Kinijos gamintojai, Sąjungos gamintojai gali iš tiesų teikti paslaugas po pardavimo ir garantines paslaugas. Taigi Komisija prireikus pakoregavo atrinktų Sąjungos gamintojų kainas, kad būtų atsižvelgta į paslaugas po pardavimo ir garantines paslaugas 3 pakopoje. Priverstinio kainų mažinimo ir pardavimo sumažintomis kainomis skirtumai buvo nustatyti be jokios svertinės vertės, kaip apibrėžta 692 konstatuojamojoje dalyje.

                     (662)

                     Dėl teiginio dėl dempingo ir žalos skaičiavimų panašumo Komisija pažymėjo, kad skaičiuojant dempingą iš tikrųjų reikia atsižvelgti į „visus panašius eksporto sandorius“, kai skaičiuojami viso panašaus produkto dempingo skirtumai (101). Kita vertus, „tyrimą atliekanti institucija neprivalo <…> nustatyti kiekvienos tiriamosios rūšies produktų arba viso prekių asortimento, sudarančio vidaus rinkos panašų produktą, priverstinio kainų mažinimo. Tyrimą atliekanti institucija vis dėlto privalo objektyviai išnagrinėti importo dempingo kaina poveikį vidaus kainoms“ (102). Nagrinėjamu atveju Komisiją tenkino Sąjungos gamintojų ir eksportuojančių gamintojų Sąjungos rinkoje parduodamų produktų rūšių labai aukštas atitikmenų lygis (bendras atitikmenų skaičius svyruoja nuo 80 % iki 90 %). Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (663)

                     CRIA ir CCCMC tvirtino, kad Komisija turėtų atskleisti papildomą informaciją apie įvairių rūšių padangų, naudojamų palyginimo tikslais, fizines savybes, nes labai tikėtina, kad yra skirtumų, kurių nematyti iš PKN, bet dėl kurių reikėtų atlikti koregavimą. Jos teigė, kad tiesiog negalėjo nustatyti tokių skirtumų, nes neturi informacijos apie atrinktų Sąjungos gamintojų parduodamus produktus. Šalys taip pat pareiškė, kad PPO Apeliacinio komiteto ataskaitoje byloje EB – Laikikliai (103) tokiam požiūriui pritariama.

                     (664)

                     Komisija to argumento nepriėmė. Ji pažymėjo, kad pirmiau minėta Apeliacinio komiteto ataskaita susijusi su tuo, kad nebuvo pateikta reikiama informacija apie tam tikro produkto, naudojamo normaliajai vertei nustatyti, savybes. Dėl to susiklostė padėtis, kai gamintojai negalėjo nuspręsti, ar reikia prašyti koreguoti prekybos lygį, siekiant užtikrinti teisingą palyginimą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 10 dalį skaičiuojant dempingą. Tačiau toje pačioje byloje kolegijos parengtoje ataskaitoje konstatuojama, kad „nors yra akivaizdu, kad pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies bendri reikalavimai dėl objektyvaus vertinimo ir tiesioginių įrodymų riboja tyrimą atliekančios institucijos veikimo laisvę jai atliekant priverstinio kainų mažinimo analizę, tai nereiškia, kad turi būti taikomi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies reikalavimai koreguoti atsižvelgiant į skirtumus, darančius poveikį kainų palyginamumui“ (104). Taigi šia jurisprudencija negalima vadovautis šioje byloje, kurioje CRIA ir CCCMC spekuliuoja dėl informacijos apie „bet kokias kitas svarbias savybes“ ir skirtumų, kurių neatspindi PKN, neatskleidimo siekiant apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą ir žalą. Be to, Komisija apskaičiavo priverstinį kainų mažinimą laikydamasi įprastos metodikos, pagal kurią užtikrinamas teisingas palyginimas ir pagal kurią PKN pakankamai atspindi fizinius ir visus kitus Sąjungos gamintojų ir eksportuojančių gamintojų parduodamų produktų rūšių skirtumus. Be to, jeigu eksportuojantys gamintojai nutartų, kad jų produktams būdingos ypatingos savybės, kurios skiriasi nuo Sąjungos produktų savybių ir kurios, jų nuomone, nėra įtrauktos į PKN, jie tokius teiginius turėtų pareikšti laiku, o jie to nepadarė. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (665)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija nustatė priverstinį kainų mažinimą ne per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Išsamus priverstinio kainų mažinimo skaičiavimas buvo atliktas tik dėl tiriamojo laikotarpio. Nors ankstesnių laikotarpių vidutines Kinijos importo kainas galima palyginti su Sąjungos pramonės pardavimo kainomis, toks palyginimas iš esmės yra nereikšmingas ir netikslus, nes i) nėra atskirų kiekvienos pakopos Kinijos importo kainų duomenų ir ii) nustatant tas vidutines kainas neatsižvelgiama į galimybę, kad per laikotarpį produktų asortimentas galėjo pasikeisti.

                     (666)

                     PPO Apeliacinio komiteto ataskaitoje byloje Kinija – HP-SSST (ES) (105) prašoma, kad tyrimą atliekanti institucija įvertintų dėl importo dempingo kaina vykdomo priverstinio kainų mažinimo svarbą tai vidaus gamybos daliai, dėl kurios priverstinis kainų mažinimas nebuvo nustatytas. Šalių nuomone, Komisija tokio vertinimo neatliko.

                     (667)

                     Kaip pažymėta 658 konstatuojamojoje dalyje, laikydamasi taikytinos jurisprudencijos Komisija atliko skaičiavimus remdamasi patikrintais tiriamojo laikotarpio duomenimis pagal PKN ir pakopas. Visi susiję skaičiavimai buvo atskleisti suinteresuotosioms šalims paisant jų procesinių teisių. Bendras priverstinio kainų mažinimo lygis tiriamuoju laikotarpiu buvo apie 21 % ir tai, Komisijos nuomone, yra reikšminga. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (668)

                     Tačiau CRIA ir CCCMC mano, jog tikėtina, kad Komisija priverstinį kainų mažinimą nustatė tik nedidelės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo apimties atžvilgiu. Jų nuomone, Komisija turi įvertinti kainų spaudimą, jeigu toks yra, kurį Kinijos importas galėtų daryti likusiai Sąjungos pramonės pardavimo daliai, kurios atžvilgiu ji nenustatė priverstinio kainų mažinimo.

                     (669)

                     Tas teiginys buvo atmestas, nes atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis, atitinkanti Kinijos eksportuojančių gamintojų importo apimtį, yra reikšminga (80–90 %). Be to, nustatyta, kad priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas trijose pakopose yra reikšmingas – nuo 18 iki 24 %

                     (670)

                     „China National Tire Group“ ir „Heuver“ paprašė, kad „Aeolus“ CIF kainos būtų peržiūrėtos taip, kad atspindėtų „Heuver“ išlaidas po importo. „Pirelli“ tvirtino, kad lygindama „Pirelli“ padangas su kitomis Sąjungos pramonės gaminamomis ir (nepriklausomiems) mažmenininkams parduodamomis padangomis, Komisija turi atsižvelgti į „Pirelli“ patiriamas papildomas sąnaudas.

                     (671)

                     Komisija nustatė, kad „Heuver“ nėra susijusi su „China National Tire Group“. Taigi koregavimo atlikti nereikėjo. Kalbant apie „Pirelli“, vidutinė svertinė CIF kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį, kaip aprašyta laikinojo antidempingo reglamento 118 konstatuojamojoje dalyje. Kaip paaiškinta 673–678 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nusprendė, kad galima pagrįstai taikyti pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį analogiškai priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skaičiavimams antisubsidijų bylose, atsižvelgiant į Deklaraciją dėl ginčų sprendimo pagal Sutarties dėl 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo arba SKP sutarties V dalį, pagal kuriuos ir antidempingo, ir antisubsidijų bylose turėtų būti nuosekliai taikomas vienodas metodas. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (672)

                     Kelios šalys tvirtino, kad atlikdama priverstinio kainų mažinimo analizę ir nustatydama žalos lygį Komisija negali vadovautis apskaičiuotomis eksporto kainomis ir kad taikoma metodika nesuderinama su pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalies a punktu ir 8 straipsnio 2 dalimi. Be to, „Hankook Group“ pareiškė, kad apskaičiuojant žalos skirtumą ji turėtų būti laikoma vienu ekonominės veiklos vykdytoju.

                     (673)

                     Pirma, pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalyje minimas subsidijuoto importo poveikis, dėl kurio gali būti padaryta žala Sąjungos gamintojams, o ne bendrovės (susijusio importuotojo) perpardavimo Sąjungoje kitam pirkėjui kainai.

                     (674)

                     Antra, kalbant apie priverstinį kainų mažinimą, pagrindiniame reglamente nėra numatyta jokia konkreti tokių skaičiavimų metodika. Taigi Komisija turi didelę veikimo laisvę vertindama šį žalos veiksnį. Ta veikimo laisvė apribojama būtinybe grįsti išvadas tiesioginiais įrodymais ir atlikti objektyvų vertinimą, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį.

                     (675)

                     Kalbant apie elementus, į kuriuos atsižvelgiama apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą (visų pirma, eksporto kainą), Komisija turi nustatyti pirmąjį momentą, kada prasideda (arba gali prasidėti) konkurencija su Sąjungos gamintojais Sąjungos rinkoje. Šis momentas faktiškai yra pirmojo nesusijusio importuotojo pirkimo kaina, nes ta bendrovė iš principo gali rinktis: pirkti iš Sąjungos pramonės arba iš užsienio pirkėjų. Kita vertus, nesusijusių importuotojų perpardavimo kainos nėra tas momentas, kada prasideda tikroji konkurencija. Tai tėra momentas, kada eksportuotojo sukurtos pardavimo struktūros bando rasti pirkėjų, bet tai vyksta jau po to, kai priimamas sprendimas importuoti. Iš tiesų, kai eksportuotojas sukuria Sąjungoje savo susijusių bendrovių sistemą, šios bendrovės jau būna nusprendusios, kad jų prekės bus tiekiamos iš užsienio. Taigi turėtų būti lyginamas momentas iš karto po to, kai prekė kerta Sąjungos sieną, o ne vėlesniame etape platinimo grandinėje, pvz., kai prekės parduodama galutiniam naudotojui.

                     (676)

                     Šis metodas taip pat užtikrina nuoseklumą tais atvejais, kai eksportuojantis gamintojas parduoda prekes tiesiogiai nesusijusiam pirkėjui (importuotojui arba galutiniam naudotojui), nes pagal šį scenarijų perpardavimo kainos iš esmės nebūtų naudojamos. Jeigu būtų taikomas kitoks metodas, eksportuojantys gamintojai patirtų diskriminaciją vien dėl jų naudojamo pardavimo kanalo. Be to, taikant šį metodą taip pat užtikrinami nuoseklūs rezultatai atliekant lygiagrečius antidempingo ir antisubsidijų tyrimus.

                     (677)

                     Tokiu atveju importo kainos negalima naudoti nominaliąja verte, nes eksportuojantis gamintojas ir importuotojas yra susiję. Todėl, siekiant nustatyti patikimą importo kainą įprastomis rinkos sąlygomis, tokią kainą reikia apskaičiuoti pirmiausia panaudojant susijusio importuotojo perpardavimo pirmajam nepriklausomam pirkėjui kainą. Norint atlikti tokį skaičiavimą, būtina laikytis eksporto kainos skaičiavimo taisyklių, nustatytų pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalyje, ir jas reikia taikyti analogiškai, nes jos tokios pat svarbios nustatant eksporto kainą dempingo tikslais. Analogiškai taikant pagrindinio antidempingo reglamento 2 straipsnio 9 dalį galima apskaičiuoti kainą, kuri būtų visiškai panaši į CIF kainą (Sąjungos pasienyje), kuri yra naudojama nagrinėjant pardavimą nesusijusiems pirkėjams.

                     (678)

                     Taigi, kad būtų galima atlikti teisingą palyginimą, iš susijusio importuotojo perpardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos reikia pagrįstai išskaičiuoti PBA išlaidas ir pelną, kad būtų gauta patikima CIF kaina.

                     (679)

                     Kelios šalys paprašė, kad Komisija atskleistų tam tikrų išlaidų po importo pobūdį ir taikomą procentinį dydį nurodydama šaltinį. Be to, „Xingyuan Group“ tvirtino, kad tas pastoviąsias išlaidas reikėtų paskirstyti kaip fiksuotą sumą kiekvienai padangai užuot taikius procentinį dydį, dėl kurio taikymo būtų nepagrįstai baudžiami eksportuotojai, kurių kainos yra mažesnės.

                     (680)

                     Komisija pažymėjo, kad padidino CIF vertę 3,2 % išlaidų po importo atveju (iš kurių 60 % sudarė transporto, 32 % – tvarkymo ir 8 % – muitinės išlaidos). Procentiniai dydžiai buvo apskaičiuoti pagal patikrintas išlaidas po importo vienam vienetui ir vėliau išreikšti patikrintų nesusijusių importuotojų CIF kainos procentine dalimi.

                     (681)

                     CCCMC ir CRIA tvirtino, kad norint per tyrimą atlikti sąžiningą palyginimą priverstiniam kainų mažinimui ir priverstiniam pardavimui mažesnėmis kainomis nustatyti, reikėtų atsižvelgti į naujų ir restauruotų padangų skirtumus.

                     (682)

                     Kaip pažymėta 117 konstatuojamojoje dalyje, naujų ir restauruotų padangų pagrindinės fizinės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

                     (683)

                     „Hankook Group“ pastebėjo nustatyto 1 pakopos pelno dydžio ir tikslinio pelno dydžio, naudojamo priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumui nustatyti, neatitikimą.

                     (684)

                     Komisija peržiūrėjo priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumus ir rado korektūros klaidą, įsivėlusią nustatant 1 ir 2 pakopų priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumą. Todėl Komisija pataisė priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo skaičiavimus.

                     (685)

                     Gavusi „Hankook Group“ prašymą Komisija atskleidė papildomos informacijos apie PBA išlaidas, išskaičiuotas iš kainos pirmajam nepriklausomam pirkėjui, kad būtų pasiektas gamintojo kainos EXW sąlygomis lygis. Komisija patvirtino, kad buvo išskaičiuotos šios išlaidos: transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir pagalbinės išlaidos, pakavimo ir kredito išlaidos, nuolaidos ir komisiniai mokesčiai. Komisija iš Sąjungos gamintojų kainų neišskaičiavo netiesioginio pardavimo sąnaudų, MTTP, finansavimo ir rinkodaros išlaidų ir pelno.

               4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         4.5.1.   Bendrosios pastabos

                     (686)

                     Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (687)

                     Kaip minėta 24–32 konstatuojamosiose dalyse, norint nustatyti galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

                     (688)

                     Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi skunde pateiktais duomenimis, Eurostato statistiniais duomenimis, taip pat prireikus ETRMA pateikta informacija, siekdama užtikrinti, kad duomenys būtų susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis ir ETRMA pateikta informacija. Duomenys buvo susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                     (689)

                     Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas ir subsidijų skirtumo dydis.

                     (690)

                     Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

                     (691)

                     Yra dvi pastabos dėl žalos rodiklių analizės pirminiu etapu metodikos.

                     (692)

                     Kaip minėta 28 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos gamintojai pagal dydį suskirstyti į dvi bendrovių kategorijas: didelės bendrovės ir MVĮ (labai suskaidyta), kurioms atitinkamai tenka 85 % ir 15 % visos Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje apimties 2016 m. Tačiau atrinkus Sąjungos gamintojus atrinktų MVĮ pardavimo duomenys sudarė tik nedidelę visos atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje apimties dalį. Todėl Komisija nusprendė nustatyti svertinius atrinktų Sąjungos gamintojų rezultatus pagal kiekvienos kategorijos bendrovėms tenkančią rinkos dalį. Kadangi MVĮ vykdo veiklą tik 3 pakopos segmente, dėl tokio koregavimo buvo padarytas tiesioginis poveikis – 3 pakopos pardavimo dalis pagal atrinktų Sąjungos gamintojų duomenis padidėjo.

                     (693)

                     Be to, bendra Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje apimtis tarp trijų pakopų pasidalija taip: 1 pakopa – 51 %, 2 pakopa – 23 % ir 3 pakopa – 26 % Tačiau Sąjungos pardavimo apimties duomenys, susiję su atrinktais Sąjungos gamintojais, net atlikus 692 konstatuojamojoje dalyje aprašytą koregavimą, neatspindėjo tikrosios Sąjungos pardavimo dalies kiekvienoje pakopoje. Taigi Komisija nusprendė nustatyti svertinius atrinktų Sąjungos gamintojų rezultatus pagal kiekvienai pakopai tenkančią bendros Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje apimties dalį, siekdama užtikrinti, kad visi mikroekonominiai rodikliai atspindėtų visas tris pakopas pagal kiekvienai pakopai tenkančią bendros Sąjungos pardavimo apimties dalį.

                     (694)

                     Kelios šalys tvirtino, kad, jeigu Komisija laikysis pasidalijimo į tris pakopas, žalą reikia nustatyti taip pat pakopų lygmeniu. Visų pirma, pakopų lygmeniu reikia vertinti Sąjungos pramonės būklę ir importo poveikį, pavyzdžiui, 2 pakopos importo (ir iš Kinijos, ir iš kitų šalių) poveikį 2 pakopos Sąjungos gamintojams.

                     (695)

                     Komisijos nuomone, nepaisant Sąjungos rinkos segmentacijos, padangoms, kaip apibrėžta 109 konstatuojamojoje dalyje, būdingos tokios pačios fizinės, cheminės ir techninės savybės ir jos yra pakeičiamos. Todėl su nagrinėjamuoju produktu susijusi žala buvo nustatyta laikantis PPO susitarimo dėl antisubsidijų. Visų pirma, Apeliacinis komitetas nustatė, kad „kai tyrimą atliekančios institucijos nagrinėja vieną vidaus pramonės dalį, jos iš esmės turėtų tokiu pačiu būdu nagrinėti ir visas kitas dalis, kurios sudaro tą pramonę, be to, nagrinėti visą pramonę kaip vieną junginį“ (106). Taigi segmentų analizę galima atlikti pagal PPO teisę, bet kartu reikia atlikti visos pramonės analizę. Be to, Bendrasis Teismas patvirtino, kad žalos analizę galima atlikti sutelkiant dėmesį į pakopą, kuriai subsidijuotas importas daro didžiausią poveikį (107).

                     (696)

                     Taigi Komisija nagrinėjo tam tikrus rodiklius pakopų lygmeniu. Kaip matyti 823–834 konstatuojamosiose dalyse, šia analize patvirtinama, kad apskritai Sąjungos pramonei padaryta žala ir kad su nagrinėjamuoju produktu susijusios tendencijos, vertinamos bendrai, iš esmės atitinka atskirai vertinamas su pakopomis susijusias tendencijas.

                     (697)

                     Atsižvelgiant į Sąjungos rinkos segmentaciją Sąjungos pramonės ekonominė padėtis analizuojama bendrai, o kai kurie mikroekonominiai rodikliai – taip pat pakopų lygmeniu.

                     (698)

                     Kelios šalys paprašė išsamesnės informacijos apie metodiką svertinei vertei pagal skirtingas bendrovių (didelių ar MVĮ) kategorijas ir pagal pakopas nustatyti, kaip aprašyta 692 ir 693 konstatuojamosiose dalyse.

                     (699)

                     Svertinės vertės nustatymas grindžiamas pardavimo apimtimi, nes tai svarbus parametras, atsižvelgiant į pardavimo kainą Sąjungoje gamybos sąnaudoms arba pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumui nustatyti.

                     (700)

                     Vienas iš Sąjungos gamintojų atrankos kriterijų buvo Sąjungos gamintojų tipiškumas pagal dydį, t. y. įtraukiant MVĮ ir didesnes bendroves (29 konstatuojamoji dalis). Buvo atrinktos penkios MVĮ. Viena MVĮ nusprendė nebebendradarbiauti vykdant tyrimą. Keturios pateikė atrankos klausimyno atsakymus.

                     (701)

                     Be to, Komisija atsižvelgė į suinteresuotųjų šalių pastabas, kad atrinkti Sąjungos gamintojai turi atspindėti rinkos suskirstymą į tris pakopas (25 konstatuojamoji dalis). Papildomos informacijos pateikė Sąjungos bendradarbiaujantys gamintojai, kaip paaiškinta 26 konstatuojamojoje dalyje.

                     (702)

                     Komisija atrinko vienuolika Sąjungos gamintojų. Tai neįprastai didelis tiriamų Sąjungos gamintojų skaičius. Tačiau, nepaisant tų pastangų, reikėjo nustatyti MVĮ veiklos rezultatų ir kiekvienos pakopos veiklos rezultatų svertinę vertę, kad būtų galima atlikti tinkamą mikroekonominių žalos rodiklių apibendrinimo analizę.

                     (703)

                     Bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų ir atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo apimties pasiskirstymas pagal pakopas buvo panašus: 60–70 % – 1 pakopa, 15–25 % – 2 pakopa ir 10–20 % – 3 pakopa. MVĮ teko 7–10 % visos Sąjungos pardavimo apimties, kurią nurodė bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai. Be to, atrinkti Sąjungos gamintojai gamina naujas ir restauruotas 2 ir 3 pakopų padangas. Maždaug pusė atrinktų bendrovių parduodamo 3 pakopos padangų kiekio yra restauruotos padangos.

                     (704)

                     Pirmiausia reikėjo įvertinti didelių bendrovių ir MVĮ pardavimo apimties skirtumą. MVĮ pardavimo apimtis buvo vertinama remiantis informacija, kuria pateikė ETRMA (dėl gamybos šaltojo proceso būdu) ir protektorių tiekėjai, kurie nėra ETRAM „Europool“ nariai (108). Šio tyrimo tikslais laikoma, kad šaltojo proceso būdu pagamintus produktus parduoda MVĮ, o karštojo proceso būdu pagamintus produktus – dideli gamintojai. Tai konservatyvus požiūris vertinant MVĮ pardavimo apimtį, nes Komisija patikrino vieną MVĮ gamintoją taikydama abu metodus. Didelių bendrovių pardavimo apimtis vertinama atsižvelgiant į visos Sąjungos gamintojų pardavimo apimties Sąjungoje atėmus apskaičiuotąją MVĮ pardavimo apimtį skirtumą. Komisija nustatė, kad MVĮ pardavimo apimtis sudarė apie 15 % visos Sąjungos pramonės pardavimo apimties Sąjungoje 2016 m. (kaip jau minėta, tai konservatyvus vertinimas, nes kai kuriose MVĮ naudojamas ir karštasis restauravimo procesas). Taigi buvo nustatyta, kad didelėms bendrovėms tenka maždaug 85 %, o MVĮ – apie 15 % pardavimo apimties.

                     (705)

                     Antra, reikėjo palyginti 85 % ir 15 % santykį su atrinktų bendrovių santykiu (kai didelėms bendrovėms teko daugiau nei 95 %). Be to, atrinktų MVĮ pardavimo apimties duomenys sudarė apie 4 % visos Sąjungos MVĮ gamintojų pardavimo Sąjungoje apimties. Siekdama užtikrinti, kad nagrinėjant mikroekonominius rodiklius būtų tinkamai atspindėta santykinė abiejų kategorijų Sąjungos gamintojų svarba, Komisija nustatė individualios bendrovės rodiklių svertinę vertę, šiuos rodiklius apibendrindama pagal pirmiau minėtą 85 %/15 % santykį. Taikant tokią metodiką padidėjo 3 pakopos pardavimo, pagal kurį buvo nustatyti mikroekonominiai rodikliai, svertinė vertė.

                     (706)

                     Preliminariai abi svertinės vertės – tiek pagal bendrovių kategorijas, tiek pagal pakopas – buvo vienodai taikomos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, remiantis 2016 m. duomenimis. Atsižvelgdama į turimus įrodymus Komisija nusprendė, kad toks metodas yra pagrįstas.

                     (707)

                     CRIA ir CCCMC tvirtino, kad Komisija turėtų taikyti ne fiksuotą santykį (t. y. 2016 metams apskaičiuotą santykį) visam nagrinėjamajam laikotarpiui, o santykį kiekvienam nagrinėjamojo laikotarpio laikotarpiui. Be to, jos teigė, kad kai kurie dideli protektorių gamintojai gamino restauruotas padangas naudodami šaltąjį procesą ir kad du restauruotų padangų gamintojai priklausė didesnei grupei ir todėl laikytini didele bendrove. Taigi tos šalys tvirtino, kad naudojamos metodikos negalima laikyti konservatyvia ir kad MVĮ pardavimo apimtis yra pervertinta. „Bipaver“ teigė, kad karštąjį procesą naudojo ne vienas, o keli Sąjungos restauruotojai (109).

                     (708)

                     Pirma, Komisija išnagrinėjo šalių pateiktus teiginius ir įrodymus. Ji nustatė, kad iš tikrųjų kai kurie dideli protektorių tiekėjai turi susijusias patronuojamąsias įmones, gaminančias restauruotas padangas šaltojo proceso būdu. Be to, du šalių paminėti gamintojai, kurie iš pradžių buvo laikomi MVĮ, priklausė didesnei grupei, tad jų nebuvo galima laikyti MVĮ. Taigi Komisija pakoregavo svertinei vertei nustatyti naudotus santykius. Dideli tiekėjai ir MVĮ pateikė savo pardavimo nagrinėjamuoju laikotarpiu duomenis. Visa apimtis, apie kurią pranešama, sudaro maždaug: 2014 m.: 254 000, 2015 m.: 227 000, 2016 m.: 240 000 ir tiriamuoju laikotarpiu: 250 000 restauruotų padangų, t. y. maždaug 5,5 % apskaičiuotosios restauruotų padangų pardavimo apimties per nagrinėjamąjį laikotarpį.

                     (709)

                     Antra, kalbant apie MVĮ karštojo proceso būdu pagamintų padangų pardavimą, Komisija nustatė, kad daugiau nei viena MVĮ gamina restauruotas padangas karštojo proceso būdu. Ji paprašė kelių gamintojų nurodyti gamybos karštojo proceso būdu apimtį per nagrinėjamąjį laikotarpį. Visa apimtis, apie kurią pranešama, sudaro maždaug: 2014 m.: 149 000, 2015 m.: 152 000, 2016 m.: 138 000 ir tiriamuoju laikotarpiu: 132 000 restauruotų padangų, t. y. maždaug 3,2 % apskaičiuotosios restauruotų padangų pardavimo apimties per nagrinėjamąjį laikotarpį.

                     (710)

                     Trečia, Komisija perskaičiavo apskaičiuotąją MVĮ pardavimo apimtį per nagrinėjamąjį laikotarpį pridėdama MVĮ karštojo proceso būdu pagamintų padangų pardavimo apimtį ir atimdama didelių bendrovių šaltojo proceso būdu pagamintų padangų pardavimo apimtį.

                     (711)

                     Galiausiai Komisija apskaičiavo MVĮ pardavimo apimties dalį, palyginti su visa Sąjungos pardavimo apimtimi, per kiekvieną nagrinėjamojo laikotarpio dalį:

                        5 lentelė

                        MVĮ pardavimo, palyginti su visu Sąjungos pardavimu, dalis (%)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Galutiniu etapu naudotas MVĮ pardavimo, palyginti su visu Sąjungos pardavimu, santykis

                                 16,9

                                 15,3

                                 13,7

                                 13,2

                                 Pirminiu etapu naudotas MVĮ pardavimo, palyginti su visu Sąjungos pardavimu, santykis

                                 14,6

                                 14,6

                                 14,6

                                 14,6

                     (712)

                     Kaip matyti 5 lentelėje, MVĮ svertinė vertė, palyginti su visu Sąjungos pardavimu, per nagrinėjamąjį laikotarpį 2014 m. padidėjo 2,3 procentinio punkto ir 2015 m. – 0,7 procentinio punkto, o 2016 m. sumažėjo 0,9 procentinio punkto ir tiriamuoju laikotarpiu – 1,4 procentinio punkto. Kaip matyti 2 lentelėje, konkretaus santykio naudojimas kiekvieniems nagrinėjamojo laikotarpio metams nedaro jokio poveikio išvadoms, grindžiamoms pirminiame etape nustatytomis su 3 pakopa susijusiomis tendencijomis. Komisija padarė išvadą, kad santykio kiekvieniems metams nustatymas turi nedidelį poveikį bendram analizės rezultatui. Remiantis tuo, kas išdėstyta, išvados, padarytos atsižvelgiant į pirminiame etape nustatytas tendencijas, lieka galioti.

                     (713)

                     Kalbant apie antrą koregavimą pagal pakopas, pirminiame etape Komisija rėmėsi skundo pateikėjo pateikta informacija, susijusia su apskaičiuotąja kiekvienos pakopos Sąjungos suvartojimo svertine verte 2016 m. Tačiau CRIA ir CCCMC teigė, kad Komisija turėtų taikyti santykį kiekvienai nagrinėjamojo laikotarpio daliai.

                     (714)

                     Atlikus tyrimą nebuvo nustatyta jokių duomenų, kurie labiau tiktų naudoti apskaičiuojant pakopų svertinę vertę per nagrinėjamąjį laikotarpį, ir suinteresuotosios šalys negalėjo pateikti tokių duomenų. Todėl Komisija nusprendė galutiniame etape netaikyti antrojo koregavimo pagal pakopas. Taikant tokį metodą 1 ir 2 pakopų svertinė vertė, naudojama mikroekonominiams rodikliams nustatyti, padidėjo.

                     (715)

                     CRIA ir CCCMC teigė, kad svertinės vertės nustatymo procedūra buvo neteisėta, nes pagal pagrindinį reglamentą atrinktų Sąjungos gamintojų, kurie turi būti tipiški visos Sąjungos pramonės atžvilgiu, keisti negalima. Be to, jos tvirtino, kad Komisijos metodika neatitinka reikalavimo nustatyti žalą remiantis tiesioginiais įrodymais objektyviam vertinimui atlikti, nes galutinį žalos vertinimo rezultatą galiausiai nulėmė labai nedidelis bendrovių skaičius ir daug didesnis duomenų rinkinys, kurio svarba buvo sumenkinta, liko nepanaudotas. Be to, CRIA ir CCCMC teigė, kad Komisija negali remtis keturių atrinktų MVĮ pateikta informacija, kuri būtų pagrindas atliekant svertinį žalos rodiklių vertinimą. Po galutinio faktų atskleidimo CRIA ir CCCMC tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į metodikos netinkamumą pirmajam koregavimui. Šalys teigė, kad Komisija turėtų atsisakyti tokio požiūrio.

                     (716)

                     Komisija priminė apie metodiką, naudotą 699–714 konstatuojamosiose dalyse.

                     (717)

                     Be to, Komisija pakartojo, kad nustačius svertinę vertę atrinktos bendrovės tapo statistiškai tipiškesnėmis visos Sąjungos pramonės atžvilgiu pagal taikytiną PPO ir ES jurisprudenciją (110). Be to, tai sudarė galimybę Komisijai geriau atsižvelgti į neatrinktų Sąjungos gamintojų (MVĮ ir didelių gamintojų) veiklos rezultatus, kurie antraip nebūtų tinkamai įtraukti į žalos rodiklius, jeigu Komisija būtų pagrindusi savo išvadas atrinktų bendrovių duomenimis, šiuo atveju netaikydama svertinės vertės. Atsižvelgdama į suskaidytą Sąjungos pramonės pobūdį Komisija negalėjo tiesiog neatsižvelgti į MVĮ gamintojų svarbą Sąjungos rinkoje. Patikrintų MVĮ pateikti duomenys sudaro apie 4 % apskaičiuotosios bendros MVĮ gamybos apimties per nagrinėjamąjį laikotarpį. Siekdama atspindėti santykinę abiejų kategorijų bendrovių svarbą Komisija pagrindė savo išvadas patikrintais atrinktų bendrovių duomenimis ir pritaikė svertinės vertės nustatymo procedūrą. Informacija, kuria buvo remiamasi, buvo įtraukta į nekonfidencialią bylą ir prireikus tinkamai patikrinta. Tad Komisija nusprendė, kad atliko objektyvų žalos buvimo vertinimą remdamasi tiesioginiais įrodymais. Todėl tie teiginiai buvo atmesti.

               4.2.   Žalos analizė pagal segmentus

                     (718)

                     Kaip paaiškinta 697 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į Sąjungos rinkos segmentaciją Sąjungos pramonės ekonominė padėtis analizuojama bendrai, o kai kurie mikroekonominiai rodikliai – taip pat pakopų lygmeniu. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad analizuojant žalą pagal segmentus reikėtų įvertinti visus žalos rodiklius ir priežastinio ryšio rodiklius. Jos nurodė Apeliacinio komiteto ataskaitą byloje Jungtinės Valstijos – Japonijos kilmės karštai valcuoti plieno produktai (111). Be to, tos šalys paprašė, kad Komisija taip pat atskirtų naujas ir restauruotas padangas, originaliąją įrangą ir atsargines padangas, nes originaliosios įrangos rinka buvo apsaugota nuo Kinijos konkurencijos, ir dar kartą nurodė Apeliacinio komiteto ataskaitą byloje Jungtinės Valstijos – Japonijos kilmės karštai valcuoti plieno produktai (112).

                     (719)

                     Pirmiau minėtoje jurisprudencijoje nurodyta, kad tyrimą atliekančios institucijos, kurios nagrinėja vieną vidaus pramonės dalį, „iš esmės turėtų tokiu pačiu būdu nagrinėti ir visas kitas dalis, kurios sudaro pramonę, be to, nagrinėti visą pramonę kaip vieną junginį“ (113). Tačiau Apeliacinio komiteto ataskaitoje tyrimą atliekančioms institucijoms nenustatoma prievolė pateikti visus žalos rodiklius pagal segmentus.

                     (720)

                     Be to, tos bylos faktinės aplinkybės yra kitokios. Apeliacinio komiteto ataskaitoje byloje Jungtinės Valstijos – Japonijos kilmės karštai valcuoti plieno produktai didelė vidaus gamybos dalis Jungtinėse Amerikos Valstijose (uždaroji gamyba) buvo apsaugota vidaus rinkos struktūra nuo tiesioginės konkurencijos su aptariamu importu. Tuo konkrečiu atveju Apeliacinis komitetas klausimą išsprendė atlikęs kiekvienos vidaus rinkos dalies lyginamąjį nagrinėjimą, per kurį buvo sugretinta prekių rinka ir uždaroji rinka. Apeliacinio komiteto nuomone, tai sustiprino tyrimą atliekančių institucijų galimybes priimti tinkamą sprendimą dėl visos vidaus pramonės būklės. Šiuo atveju vis dėlto Sąjungos rinkos 1 ir 2 pakopų segmentai nėra apsaugoti. Iš Kinijos importuojami produktai daugiausia parduodami atsarginių padangų rinkoje ir tai yra faktinė padėtis, kurią lemia ne Sąjungos rinkos struktūra. Be to, nagrinėjamasis produktas taip pat buvo parduodamas originaliosios įrangos gamintojams. Todėl teiginys, kad Sąjungos originaliosios įrangos rinka buvo apsaugota nuo Kinijos konkurencijos ir dėl to turėtų būti analizuojama atskirai, buvo atmestas.

                     (721)

                     Be to, kaip pažymėta 695 konstatuojamojoje dalyje, jurisprudencijoje taip pat patvirtinama, kad tiriant, ar žala daroma visai Sąjungos pramonei, galima sutelkti dėmesį į segmentą, kuriam subsidijuojamas importas daro didžiausią poveikį. Šiuo atveju apie 65 % Kinijos importuojamų padangų priskiriama prie 3 pakopos. Todėl atliekant tinkamą žalos analizę negalima neatsižvelgti į subsidijuojamo importo poveikį, ypač rinkos aplinkybėmis, kai 3 pakopos padangų pardavimas nuolat auga ir kai visos pakopos, kurios sudaro Sąjungos padangų rinką, yra tarpusavyje susijusios.

                     (722)

                     Dėl šių priežasčių Komisija nusprendė, kad tinkamai išnagrinėjo visą pramonę.

               4.2.1.   Makroekonominiai rodikliai

                     (723)

                     CRIA ir CCCMC teigė, kad joms kyla abejonių dėl kai kurios naudojamos informacijos apie makroekonominius rodiklius patikimumo.

                     (724)

                     Į nekonfidencialią bylą buvo įtrauktas dokumentas su preliminariai nustatytų faktų paaiškinimais (114).

                     (725)

                     Kalbant apie makroekonominių rodiklių nustatymą, Komisija naudojo įvairius šaltinius, įskaitant Europos padangų ir kaučiuko gamintojų asociacijos (toliau – ETRMA) pateiktus duomenis. ETRMA viešai skelbia rinkos analizę savo interneto svetainėje. Į nekonfidencialią skundo versiją buvo įtrauktas ETRMA parengtas dokumentas (16 priedas. 2016 m. ETRMA brošiūra (115)). Komisija pažymėjo, kad kai kurie eksportuojantys gamintojai ir tam tikri Sąjungos gamintojai yra ETRMA nariai, kurie taip pat teikė ETRMA duomenimis pagrįstą pastabas (pvz., „Hankook Group“ ir „Pirelli“).

               4.2.1.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (726)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija nustatė, kaip paaiškinama 625 konstatuojamojoje dalyje, kad Sąjungos gamybos apimtį reikėtų pakoreguoti siekiant įtraukti protektorių gamintojų, kurie nėra ETRMA „Europool“ nariai, pardavimo apimtį. Be to, vertinant gamybos pajėgumus buvo rasta korektūros klaida.

                     (727)

                     Visos apskaičiuotosios Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo nagrinėjamuoju laikotarpiu raida:

                        6 lentelė

                        Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Gamybos apimtis (vienetais) (116)

                                 20 973 089

                                 20 360 055

                                 20 619 725

                                 21 111 923

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    97,1

                                    98,3

                                    100,7

                                 Gamybos pajėgumai (vienetais)

                                 29 038 117

                                 28 225 985

                                 27 115 950

                                 26 525 214

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    97,2

                                    93,4

                                    91,3

                                 Pajėgumų naudojimas

                                 72,2 %

                                 72,1 %

                                 76,0 %

                                 79,6 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    100

                                    105

                                    110

                                    Šaltinis: ETRMA, protektorių tiekėjai, kurie nėra ETRMA „Europool“ nariai, Eurostatas (COMEXT) ir skundo pateikėjo informacija.

                     (728)

                     Kaip matyti iš 6 lentelės, gamyba tiriamuoju laikotarpiu buvo gana stabili (21,1 mln. vienetų), o pajėgumų naudojimo koeficientas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 7,4 procentinio punkto (nuo 72,2 % iki 79,6 %), atsižvelgiant į sumažėjusius gamybos pajėgumus.

                     (729)

                     Pagrindinę pajėgumų naudojimo padidėjimo priežastį galima susieti tik su gerokai, t. y. beveik 10 %, sumažėjusiais gamybos pajėgumais. Tai labiausiai sietina su restauravimo veikla, nes per nagrinėjamąjį laikotarpį bent 85 MVĮ praktiškai visose valstybėse narėse nustojo gaminti restauruotas padangas, taip pat buvo uždarytos didelių bendrovių patronuojamosios įmonės (117).

                     (730)

                     Tolygi Sąjungos gamybos tendencija ir bendrovių uždarymas neatitinka po krizės augančio Sąjungos suvartojimo, kuris galėjo būti naudingas Sąjungos pramonei.

               4.2.1.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                     (731)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija nustatė, kaip paaiškinama 625 konstatuojamojoje dalyje, kad bendrą pardavimo Sąjungos rinkoje apimtį reikėtų pakoreguoti siekiant įtraukti protektorių gamintojų, kurie nėra ETRMA „Europool“ nariai, pardavimo apimtį.

                     (732)

                     Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis buvo atitinkamai peržiūrėtos ir jų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tokia:

                        7 lentelė

                        Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Bendra pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (vienetais) (118)

                                 14 835 082

                                 14 738 677

                                 14 533 199

                                 14 584 885

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    99,4

                                    98,0

                                    98,3

                                 Rinkos dalis

                                 72,4 %

                                 70,3 %

                                 67,3 %

                                 67,1 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    97,2

                                    93,0

                                    92,7

                                    Šaltinis: ETRMA, protektorių tiekėjai, kurie nėra ETRMA „Europool“ nariai, ir Eurostatas (COMEXT).

                     (733)

                     Augančioje rinkoje pardavimo apimtis Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį šiek tiek sumažėjo. Dėl to 5,3 procentinio punkto sumažėjo rinkos dalis (nuo 72,4 iki 67,1 %), o importo iš KLR apimtis padidėjo daugiau nei 1,1 mln. padangų, arba 4,2 procentinio punkto rinkos dalies (nuo 17,1 iki 21,3 %).

                     (734)

                     „China National Tire Group“ ir „Pirelli“ teigė, kad pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje per ankstesnius trejus metus išliko stabili ir Sąjungos pramonės rinkos dalis 2014–2017 m. sumažėjo 5 procentiniais punktais, t. y. nedaug.

                     (735)

                     Jos taip pat tvirtino, kad skunduose nurodyta Sąjungos pardavimo apimtis 2013–2016 m. gerokai sumažėjo 3 pakopos segmente (– 30 %), sumažėjo 2 pakopos segmente (– 7 %) ir šiek tiek sumažėjo 1 pakopos segmente (– 1 %). Taigi buvo akivaizdu, kad žalą galima pastebėti tik 3 pakopos segmente ir kad atliekant žalos analizę reikia atsižvelgti į rinkos segmentaciją.

                     (736)

                     Komisija pažymėjo, kad ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodyti skaičiai susiję tik su skundo pateikėjų, o ne visos Sąjungos pramonės pardavimo apimtimi. Be to, jie susiję su skirtingu laikotarpiu. Todėl neįmanoma skundo pateikėjų pardavimo apimties raidos pritaikyti visai Sąjungos pramonei. Kaip paaiškinama 718–722 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad materialinės žalos buvimą reikia nustatyti atsižvelgiant į nagrinėjamąjį produktą ir visą Sąjungos pramonę, o ne tik tam tikras jos dalis. Todėl Komisija nenagrinėjo atskirų, t. y. kiekvienos pakopos, tendencijų, nes taikė apibendrinimo metodą.

               4.2.1.3.   Augimas

                     (737)

                     Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas padidėjo 6,1 % Nepaisant didėjančio suvartojimo Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 1,7 %, tad Sąjungos pramonė neteko rinkos dalies. Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo (daugiau nei 4 procentiniais punktais).

                     (738)

                     „Giti Group“ tvirtino, kad Sąjungos suvartojimą reikia analizuoti pagal vertę, o ne apimtį. Atsižvelgiant į tai, Sąjungos suvartojimo vertė sumažėjo 5 % ir pradėjo lėtai augti tik nuo 2016 m. iki tiriamojo laikotarpio.

                     (739)

                     Komisija tą teiginį atmetė. Sąjungos suvartojimas rodo Sąjungos rinkoje esančių padangų skaičių tam tikru metu. Paprastai Sąjungos suvartojimas apskaičiuojamas pagal apimtį būtent todėl, kad siekiama išvengti poveikio, kurį rinkos dalyvių kainų nustatymo įpročiai gali padaryti nagrinėjamojo laikotarpio tendencijoms.

               4.2.1.4.   Užimtumas ir našumas

                     (740)

                     Našumas buvo perskaičiuotas remiantis peržiūrėtais Sąjungos gamybos skaičiais, kaip paaiškinama 726 konstatuojamojoje dalyje. Taigi užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        8 lentelė

                        Užimtumas ir našumas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Darbuotojų skaičius

                                 38 445

                                 36 478

                                 34 959

                                 34 188

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    95

                                    91

                                    89

                                 Našumas (vienetais darbuotojui) (119)

                                 546

                                 558

                                 590

                                 618

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    102

                                    108

                                    113

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai ir protektorių tiekėjų ir ERTMA pateikti duomenys.

                     (741)

                     Per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo tiesiogiai panaikinta daugiau nei 4 257 darbo vietų ir MVĮ, kurių sektoriuje gamybą nutraukė bent 85 visoje Sąjungoje įsisteigę gamintojai, ir didelėse bendrovėse, kurios uždarė kelias gamyklas.

                     (742)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Italijos padangų restauruotojų asociacija (toliau – AIRP) teigė, kad Sąjungos padangų restauravimo sektoriuje yra maždaug 13 000 gamybos ir platinimo darbo vietų. Restauravimo veikla yra gana imli darbui ir vienai restauruotai padangai sukurti reikia 3–4 kartus daugiau darbo vietų nei gaminant naują padangą. AIRP teigimu, kelios susijusios bendrovės šiuo metu mažina darbuotojų skaičių arba labai aktyviai naudojasi nedarbo draudimo fondais.

                     (743)

                     „China National Tire Group“ ir „Pirelli“ teigė, kad užimtumas, kuris, kaip nustatė Komisija, sumažėjo 11 %, susijęs tik su restauravimo pramone. Vietoj to našumo raidą galima paaiškinti tuo, kad Sąjungos pramonėje neseniai vyko restruktūrizavimas ir racionalizavimas.

                     (744)

                     Teiginys dėl užimtumo mažėjimo faktiškai neteisingas, nes maždaug pusė atitenka dideliems gamintojams. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (745)

                     „Heuver“ paprašė atskleisti 809 konstatuojamojoje dalyje paminėtų 85 MVĮ pavadinimus.

                     (746)

                     Komisija nustatė, kad bent 85 gamintojai nutraukė gamybos veiklą, remdamasi pirkėjų sąrašu, kurį vykstant tyrimui pateikė protektorių tiekėjai. Komisija laikė pirkėjų tapatybės ir pirkėjams tenkančios pardavimo apimties duomenis konfidencialiais, nes tai jautri verslo informacija. Be to, suinteresuotųjų šalių neprašoma pateikti tokio tipo dokumento santraukos. Protektorių tiekėjai pateikė savo pastabų santrauką, kurią galima rasti nekonfidencialioje byloje. Tad Komisija padarė išvadą, kad šalys turi pakankamai informacijos, kad galėtų pasinaudoti savo teise į gynybą.

                     (747)

                     CRIA ir CCCMC tvirtino, kad Komisijos prielaida, jog visa šaltojo proceso būdu pagamintų padangų pardavimo apimtis sietina su MVĮ, yra klaidinga, nes šaltojo proceso padangų restauravimo technologiją naudoja daugelis didelių bendrovių. Jos padarė išvadą, kad dėl to apskaičiuotasis užimtumas ir našumas nėra patikimi.

                     (748)

                     Kaip minima 708 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad didelių bendrovių gamyba šaltojo proceso būdu yra gana nedidelė ir Komisijos atliktų užimtumo ir našumo vertinimų atmesti negalima. Be to, našumas labiausiai susijęs su gamybos pobūdžiu (t. y. restauruotos arba naujos padangos). Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (749)

                     Be to, CRIA ir CCCMC tvirtino, kad vieno protektorių tiekėjo pateiktame pirkėjų sąraše matyti, kad vienas pirkėjas buvo nurodytas kaip nevykdantis veiklos, bet iš jo finansinių ataskaitų, pateiktų vietos valdžios institucijoms, matyti, kad 2017 m. bendrovė vis dar buvo aktyvi. Bylos prieraše (120) Komisija paaiškino, kad sąrašas buvo sudarytas konsoliduojant aštuonių protektorių tiekėjų pateiktą informaciją apie pardavimą. Tyrimo tikslais laikoma, kad vienas restauruotojas nutraukė gamybą, kai ėmė nebepirkti protektorių. Taigi neįmanoma padaryti pagrįstos išvados dėl to, ar restauruotojas vykdo veiklą arba ne, remiantis tik vieno tiekėjo sąrašu ir (arba) pateiktomis finansinėmis ataskaitomis. Be to, nors CCCMC paminėta bendrovė nebuvo uždaryta, Komisijai buvo patvirtinta, kad ji nebeeksploatuoja restauravimo dirbtuvių. Todėl Komisija ir toliau vadovavosi pateiktu sąrašu.

               4.2.1.5.   Subsidijavimo sumų dydis

                     (750)

                     Visos subsidijų sumos gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių subsidijų sumų poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

                     (751)

                     Tai pirmasis antisubsidijų tyrimas dėl nagrinėjamojo produkto Sąjungoje. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimų buvusių subsidijų poveikį.

               4.2.2.   Mikroekonominiai rodikliai

                     (752)

                     „Giti Group“ paprašė Komisijos taip pat atskleisti mikroekonominių veiksnių raidą netaikant Komisijos nustatytų svertinių verčių, kad ji galėtų ištirti, ar naudojant tokius nepakeistus duomenis apie žalą susidarytų kitoks įspūdis. CRIA ir CCCMC taip pat pateikė tokį patį prašymą ir pakartojo jį po galutinio faktų atskleidimo.

                     (753)

                     Komisija tą prašymą atmetė, nes atskleidus žalos rodiklius jiems netaikant svertinės vertės nebūtų atspindėta tikroji Sąjungos pramonės padėtis, nes neįmanoma atrinkti tiek MVĮ, kiek reikėtų, norint parodyti jų tikrąją svertinę vertę Sąjungos gamintojų atžvilgiu.

               4.2.2.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

                     (754)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        9 lentelė

                        Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR už vienetą)

                                 237

                                 225

                                 216

                                 218

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    95

                                    91

                                    92

                                 Vidutinės gamybos sąnaudos (EUR už vienetą)

                                 200

                                 188

                                 183

                                 188

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    94

                                    91

                                    94

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (755)

                     Vidutinė vieneto pardavimo kaina sumažėjo 19 EUR, o vieneto sąnaudos per tą patį laikotarpį sumažėjo 12 EUR. Taigi per nagrinėjamąjį laikotarpį kainos sumažėjo 8 %, o sąnaudos – 6 %

                     (756)

                     Per tiriamąjį laikotarpį gamybos sąnaudos padidėjo, palyginti su 2016 m., ir tai nebuvo visiškai atspindėta pardavimo kainoje.

                     (757)

                     Dėl trijų pakopų atlikta atskira analizė taikant tą pačią aprašytąją metodiką.

                     (758)

                     Vidutinė vieneto pardavimo kaina 1 pakopoje sumažėjo 25 EUR, o vieneto sąnaudos per tą patį laikotarpį sumažėjo 19 EUR. Nagrinėjamuoju laikotarpiu abu rodikliai sumažėjo 9 %

                        10 lentelė

                        Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos 1 pakopoje

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR už vienetą)

                                 270,8

                                 255,3

                                 245,3

                                 245,7

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    94

                                    91

                                    91

                                 Vidutinės gamybos sąnaudos (EUR už vienetą)

                                 222

                                 200

                                 199

                                 203

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    90

                                    89

                                    91

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (759)

                     Vidutinė vieneto pardavimo kaina 2 pakopoje sumažėjo 27 EUR, o vieneto sąnaudos per tą patį laikotarpį sumažėjo 17 EUR. Taigi per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinė kaina sumažėjo 12 %, o sąnaudos – 9 %

                        11 lentelė

                        Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos 2 pakopoje

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už vienetą)

                                 228

                                 212

                                 193

                                 201

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    93

                                    85

                                    88

                                 Vidutinės gamybos sąnaudos (EUR už vienetą)

                                 187

                                 176

                                 162

                                 170

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    94

                                    87

                                    91

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (760)

                     Vidutinė vieneto pardavimo kaina 3 pakopoje sumažėjo 9 EUR, o vieneto sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 2 EUR. Taigi per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinė kaina sumažėjo 5 %, o sąnaudos padidėjo 1 %

                        12 lentelė

                        Pardavimo kainos Sąjungoje ir gamybos sąnaudos 3 pakopoje

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už vienetą)

                                 181

                                 176

                                 172

                                 172

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    97

                                    95

                                    95

                                 Vidutinės gamybos sąnaudos (EUR už vienetą)

                                 170

                                 175

                                 167

                                 172

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    103

                                    98

                                    101

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (761)

                     CRIA ir CCCMC paprašė Komisijos paaiškinti, ar nustatant žalos rodiklius buvo atsižvelgta į susijusių bendrovių tarpusavio sandorių kainas.

                     (762)

                     Komisija paaiškino, kad, kai susijusios bendrovės vykdė pardavimą, atrinktų gamintojų buvo prašoma pateikti duomenis apie pardavimą pirmiems nepriklausomiems pirkėjams. Dėl žaliavų pirkimo per susijusias bendroves, Komisija išnagrinėjo tarpusavio sandorių kainų politiką ir neatliko jokių koregavimų.

               4.2.2.2.   Darbo sąnaudos

                     (763)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        13 lentelė

                        Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                                 43 875

                                 44 961

                                 46 432

                                 46 785

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    102

                                    105

                                    106

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (764)

                     Vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 6 %

               4.2.2.3.   Atsargos

                     (765)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        14 lentelė

                        Atsargos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos (indeksas 2014 m. = 100)

                                    100

                                    81

                                    100

                                    144

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

                                 7 %

                                 6 %

                                 7 %

                                 9 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    81

                                    97

                                    134

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (766)

                     Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos padidėjo 44 % ir pasiekė maždaug 9 % metinės gamybos apimties. Tokia padėtis daro neigiamą poveikį atrinktų Sąjungos gamintojų finansinei padėčiai.

                     (767)

                     „China National Tire Group“ ir „Pirelli“ teigė, kad Komisija turėtų apsvarstyti galimybę išanalizuoti ne tik visą pramonę, bet ir naujų ir restauruotų padangų arba skirtingų pakopų kategorijų skirtumą. Jos tvirtino, kad, remiantis skundu, 1 ar 2 pakopos padangų atsargos nepadidėjo. Priešingai, 2013–2016 m. 1 ir 2 pakopų padangų atsargos atitinkamai sumažėjo 15 % ir 21 % Kita vertus, skundo pateikėjas pranešė, kad 3 pakopos padangų atsargos padidėjo 17 % Jų nuomone, atsargų padidėjimas, apie kurį pranešama, susijęs tik su restauravimo pramone. Be to, atsargų svyravimą gali lemti įvairūs veiksniai. Pavyzdžiui, atsargos gali didėti dėl padidėjusios pardavimo apimties, susijusios su planuojamais užsakymais. Konkrečiai kalbant, „Prometeon Tyre Group S.r.l.“ užregistravo atsargų padidėjimą dėl kelių veiksnių, susijusių su Europos ekonomikos krize. Padangų gamyba glaudžiai susijusi su gabenimu, o gabenimas labiausiai priklauso nuo prekybos apskritai. Dėl prekybos krizės sumažėja gabenimo veiklos mastai ir, logiškai, parduodama mažiau padangų.

                     (768)

                     Komisija pirma pažymėjo, kad atrinktų Sąjungos gamintojų atsargos didėjo nuo 2016 m. iki tiriamojo laikotarpio. Taigi tai nebuvo tiesiogiai susiję su 2011 m. finansų krize. Be to, suinteresuotųjų šalių pateikti skaičiai susiję tik su skundo pateikėju ir nerodo atrinktų Sąjungos gamintojų padėties. Taigi pagal tai padarytų išvadų tyrimo tikslais negalima laikyti tipiškomis visai Sąjungos pramonei. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

               4.2.2.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą

                     (769)

                     Pirminiame etape pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą buvo nustatyti taikant 692 ir 693 konstatuojamosiose dalyse aprašytą metodiką.

                     (770)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        15 lentelė

                        Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 15,6 %

                                 16,7 %

                                 15,2 %

                                 13,7 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    107

                                    98

                                    88

                                 Pinigų srautas (mln. EUR)

                                 309

                                 312

                                 292

                                 272

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    101

                                    94

                                    88

                                 Investicijos (mln. EUR)

                                 86

                                 63

                                 59

                                 65

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    73

                                    69

                                    76

                                 Investicijų grąža

                                 21,0 %

                                 21,7 %

                                 19,3 %

                                 17,6 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    103

                                    92

                                    84

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (771)

                     Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje ikimokestinį grynąjį pelną išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

                     (772)

                     Bendrasis pelningumas sumažėjo nuo 15,6 % 2014 m. iki 13,7 % tiriamuoju laikotarpiu. Tai buvo apskaičiuota atsižvelgiant į kiekvienos pakopos svarbą pardavimo apimčiai, kaip paaiškinta 692 ir 693 konstatuojamosiose dalyse. Pelningumo sumažėjimą 1,9 procentinio punkto lėmė didesnis kainų (– 8 %) nei sąnaudų (– 6 %) sumažėjimas.

                     (773)

                     Bendram pelningumui poveikį daro 1 pakopos pelningumas, o nuostolių per tiriamąjį laikotarpį patirta tik 3 pakopoje. Be to, visos Sąjungos pramonės santykinė pelningumo tendencija taip pat mažėja.

                     (774)

                     Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti veiklą. Grynasis pinigų srautas sumažėjo 12 %

                     (775)

                     Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Per nagrinėjamąjį laikotarpį ji sumažėjo nuo 21,0 iki 17,6 %

                     (776)

                     Galutiniame etape, gavus šalių pastabas dėl svertinės vertės nustatymo metodikos (694–717 konstatuojamosios dalys), pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi) buvo atitinkamai peržiūrėtas.

                     (777)

                     Kaip parodyta 16 lentelėje, patikslinus svertinę vertę išvados, pagrįstos pirminio etapo tendencijomis, lieka galioti visiems bendrai analizuojamiems mikroekonominiams rodikliams:

                        16 lentelė

                        Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Pelno dydis pagal 15 lentelę (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 15,6

                                 16,7

                                 15,2

                                 13,7

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    106,9

                                    97,7

                                    88,1

                                 Pelno dydis taikant peržiūrėtą metodiką (694–717 konstatuojamosios dalys) (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 15,4

                                 16,9

                                 15,3

                                 13,7

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    109,5

                                    99,5

                                    88,6

                     (778)

                     Dėl trijų pakopų atlikta atskira analizė taikant tą pačią aprašytąją metodiką.

                     (779)

                     1 pakopos pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nepastovus. 2015 m. (21,8 %) jis padidėjo, palyginti su 2014 m. (17,9 %), ir vėliau per tiriamąjį laikotarpį sumažėjo iki šiek tiek mažesnio lygio nei buvo 2014 m. (17,5 %). Iš dalies tai galima paaiškinti gamybos sąnaudų ir kainų raida, nes 2015 m. gamybos sąnaudos sumažėjo labiau nei pardavimo kainos.

                     (780)

                     1 pakopoje grynasis pinigų srautas išliko stabilus, o investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 26,0 iki 24,3 %

                        17 lentelė

                        1 pakopos pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 17,9 %

                                 21,8 %

                                 18,9 %

                                 17,5 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    122

                                    106

                                    98

                                 Pinigų srautas (mln. EUR)

                                 191

                                 218

                                 199

                                 192

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    113

                                    104

                                    100

                                 Investicijos (mln. EUR)

                                 54

                                 36

                                 35

                                 38

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    68

                                    65

                                    72

                                 Investicijų grąža

                                 26,0 %

                                 29,3 %

                                 25,0 %

                                 24,3 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    112

                                    96

                                    93

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (781)

                     Kalbant apie 2 pakopą, per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas sumažėjo 2,6 procentinio punkto (nuo 17,9 % 2014 m. iki 15,3 % tiriamuoju laikotarpiu).

                     (782)

                     2 pakopoje grynasis pinigų srautas sumažėjo net 22 %, o investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 20,4 iki 16,2 %

                        18 lentelė

                        2 pakopos pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 17,9 %

                                 16,7 %

                                 16,0 %

                                 15,3 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    93

                                    90

                                    86

                                 Pinigų srautas (mln. EUR)

                                 88

                                 76

                                 65

                                 69

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    86

                                    74

                                    78

                                 Investicijos (mln. EUR)

                                 18

                                 16

                                 15

                                 17

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    92

                                    84

                                    97

                                 Investicijų grąža

                                 20,4 %

                                 21,4 %

                                 20,1 %

                                 16,2 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    105

                                    98

                                    79

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (783)

                     3 pakopoje per tiriamąjį laikotarpį buvo nuostolių (– 0,4 %). Ypač didelius nuostolius patyrė MVĮ (– 6,1 % per tiriamąjį laikotarpį). Tiriamuoju laikotarpiu 3 pakopos didelių bendrovių pelningumas, palyginti su 2014 m., sumažėjo perpus – nuo 10 iki 4,8 %

                     (784)

                     3 pakopoje grynasis pinigų srautas sumažėjo net 62 %, o investicijų grąža per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 7,6 iki 2,5 %

                        19 lentelė

                        3 pakopos pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 6,1 %

                                 0,6 %

                                 2,7 %

                                 – 0,4 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    10

                                    45

                                    – 7

                                 Pinigų srautas (mln. EUR)

                                 28

                                 17

                                 26

                                 11

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    62

                                    93

                                    38

                                 Investicijos (mln. EUR)

                                 14

                                 10

                                 10

                                 10

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    69

                                    66

                                    66

                                 Investicijų grąža

                                 7,6 %

                                 0,2 %

                                 4,8 %

                                 2,5 %

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    2

                                    62

                                    33

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (785)

                     Galutiniame etape, gavus šalių pastabas dėl svertinės vertės nustatymo metodikos (694–717 konstatuojamosios dalys), 3 pakopos padangų pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi) buvo atitinkamai peržiūrėtas.

                     (786)

                     Kaip parodyta 20 lentelėje, patikslinus svertinę vertę išvados pagrįstos pirminio etapo tendencijomis, lieka galioti 3 pakopai:

                        20 lentelė

                        3 pakopos pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Pelno dydis pagal 18 lentelę (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 6,1

                                 0,6

                                 2,7

                                 – 0,4

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    10

                                    45

                                    – 7

                                 Pelno dydis patikslinus svertinę vertę (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 5,9

                                 0,5

                                 2,7

                                 – 0,7

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    9

                                    45

                                    – 12

                     (787)

                     Kalbant apie investicijas, „China National Tire Group“ ir „Pirelli“ tvirtino, kad tyrimo rezultatai buvo priešingi skundo pateikėjo pateiktiems duomenims. „Giti Group“ teigė, kad visos Sąjungos pramonės pelningumas buvo įvertintas nepakankamai, nes Komisija šiek tiek pakoregavo atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktus duomenis, kad padidintų 3 pakopos duomenų svarbą. „Giti Group“ taip pat tvirtino, kad vienintelis pramonės segmentas, kuriame pelno dydis blogėja (ir yra mažas), yra 3 pakopos segmentas. Tačiau tas rinkos segmentas sudaro tik 20 % visos Sąjungos pardavimo apimties ir (arba) suvartojimo. „China National Tire Group“ ir „Pirelli“ mano, kad Sąjungos pramonė apskritai yra labai pelninga ir tai yra visiškai akivaizdu 1 pakopos segmente ir akivaizdu 2 pakopos segmente.

                     (788)

                     Kalbant apie pastabą dėl pelningumo skaičiavimo metodikos, 691–717 konstatuojamosiose dalyse Komisija paaiškino metodiką, taikomą mikroekonominių rodiklių svertinei vertei nustatyti, kad būtų atspindėta tikroji Sąjungos gamintojų ekonominė padėtis. Ji taip pat pažymėjo, kad nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos sumažėjo visų pakopų pelningumas ir kad absoliučius pelningumo skaičius reikia aiškinti kartu su jos nustatytais faktais dėl pakopų sąsajos. Todėl Komisija tuos teiginius atmetė.

               4.3.   Pakopų sąsaja

                     (789)

                     Sąjungos autobusų arba sunkvežimių padangų rinkai didelį poveikį padarė ekonomikos krizė. Kadangi padangų suvartojimas glaudžiai susijęs su naujų transporto priemonių įsigijimu ir transporto priemonių parkų rida, šis sektorius labai priklauso nuo bendros ekonominės veiklos. Bet kokie ekonominės veiklos pokyčiai, ypač pokyčiai, susiję su keliais vežamų prekių kiekiais, tiesiogiai atsiliepia padangų pardavimui. Kai sunkvežimiai naudojami mažiau, mažiau reikia įsigyti naujus sunkvežimius ar keisti sunkvežimių padangas, tad padangų rinka smunka.

                     (790)

                     Po ekonomikos krizės įvyko struktūrinis paklausos poslinkis nuo aukštesnio lygio padangų prie žemesnio lygio padangų, o sprendimą pirkti dažniausiai lemia kaina. Atsižvelgiant į tai, Sąjungos rinkos pertvarkyme svarbų vaidmenį atliko pigių importuojamų padangų pasiūla ir tam tikrų transporto priemonių parkų savininkų pageidavimas rinktis pigesnes padangas.

                     (791)

                     Kadangi padangų restauruotojams daromas didelis spaudimas, uždaroma vis daugiau gamyklų ir dirbtuvių, kaip matyti 741 konstatuojamojoje dalyje. Dėl vietos įrenginių stokos yra mažiau galimybių restauruoti kokybišką nusidėvėjusią padangą. Todėl kokybiškos padangos pirkimas siekiant daug kartų ją restauruoti tampa mažiau patrauklus. Atsižvelgdami į šiuos pokyčius ir pigių 3 pakopos padangų importą, kuris sudaro didžiąją dalį iš Kinijos importuojamo kiekio, Sąjungos naujų padangų gamintojai neturi pasirinkimo ir privalo stiprinti savo pozicijas ir 3 pakopoje.

                     (792)

                     Galiausiai dėl kainų žemesnėse pakopose poveikio kainų nustatymui aukštesnėje pakopoje taip pat akivaizdi konkurencija tarp segmentų. Sąjungoje 1 pakopos padangų kainoms daromas spaudimas dėl pigių padangų importo. Skundo pateikėjas tvirtino, kad poveikis aiškiau matomas regionuose, kuriuose 3 pakopos padangų yra daugiau (t. y. tuose regionuose 1 pakopos padangų kainos paprastai mažesnės nei kitur Sąjungoje ir tai pabrėžia 3 pakopos padangų konkurencinį poveikį 1 pakopos padangoms).

                     (793)

                     Tai reiškia, kad ekonominės veiklos vykdytojai, atrodo, vietoj 1 ar 2 pakopos padangų iš dalies ėmė pirkti 3 pakopos padangas, vadinasi konkurencija vyksta tarp skirtingų segmentų.

                     (794)

                     Lentelėje toliau parodyta kiekvienai pakopai tenkanti Sąjungos suvartojimo dalis 2012 ir 2016 m. Per tą laikotarpį Sąjungos suvartojimas padidėjo maždaug 3,8 mln. vienetų ir daugiau nei 90 % to padidėjimo buvo 3 pakopoje (apie 3,6 mln. vienetų). Dėl to įvyko palyginti svarbus 3 pakopos poslinkis – šios pakopos produktų bendras suvartojimas Sąjungoje padidėjo nuo 27 iki 39 %

                        21 lentelė

                        Sąjungos suvartojimas pagal pakopas 2012 ir 2016 m.

                                 2012 m.

                                 2016 m.

                                 Sąjungos suvartojimas

                                 17 684 000

                                 21 452 278

                                 1 pakopa

                                 46 %

                                 37 %

                                 2 pakopa

                                 27 %

                                 24 %

                                 3 pakopa

                                 27 %

                                 39 %

                                    Šaltinis: ETRMA ir Eurostatas (COMEXT).

                     (795)

                     Remdamasi surinkta informacija Komisija nustatė, kad anksčiau kitų pakopų kainas lėmė 1 pakopos lyginamoji kaina. Pagrindiniai Sąjungos gamintojai vykdo veiklą daugiausia 1 ir 2 pakopose, kuriose numatoma, kad padangos turi tarnauti ilgai ir jas turi būti galima restauruoti. Tuo pateisinamos gerokai didesnės kainos (ir pelno dydis), nes iš 1 ir 2 pakopų padangų tikimasi gerų veiksmingumo rezultatų. Vartotojai vertino tas fizines savybes ir veiksmingumo rezultatų charakteristikas ir buvo pasiruošę dėl jų mokėti didesnę kainą. Tačiau iš Komisijos turimos informacijos matyti, kad pirmiau aprašyta kainų nustatymo tendencija pasikeitė ir ėmė reikštis „atvirkštinis kaskadinis poveikis“, kai 3 pakopos kainos pradėjo daryti atvirkštinį poveikį 1 pakopos kainoms. Derėtų pažymėti, kad dauguma pigių importuojamų produktų susiję su 3 pakopa, kurioje Sąjungos gamintojai per tiriamąjį laikotarpį patyrė nuostolių.

                     (796)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad tarp įvairių pakopų yra simbiozinis ryšys ir 3 pakopos kainoms daromas spaudimas taip pat daro poveikį kitų pakopų kainoms.

                     (797)

                     Suinteresuotosios šalys iš esmės pritarė rinkos padalijimo į tris pakopas principui. Kaip aprašyta 86–91 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos rinkoje prekių ženklai priskiriami prie vienos iš trijų pakopų. Visų pakopų padangos paprastai parduodamos bendrais pardavimo kanalais.

                     (798)

                     Kelios suinteresuotosios šalys užginčijo nustatytus faktus dėl pakopų sąsajos. Komisija surinko su šiuo klausimu susijusią informaciją bylos prieraše dėl naujų ir restauruotų padangų sąsajos ir pakopų sąsajos (121).

                     (799)

                     CRIA ir CCCMC teigė, kad mintis, jog 3 pakopos kainos lemia 1 ir 2 pakopų kainų nustatymą (792–796 konstatuojamosios dalys), nėra pagrįsta ir kad Komisija nepateikė jokio to tariamo poveikio pagrindimo. Netgi darant prielaidą, kad pirmiau nurodyti faktai yra teisingi, nė vienas iš jų nebūtų pakankamas pagrindas daryti išvadą, kad 3 pakopos kainos turėtų poveikį 1 ir 2 pakopų kainoms. Jos taip pat tvirtino, kad padangų kainas lemia žaliavų kainos ir kad neteisinga teigti, jog vyksta konkurencija tarp skirtingų segmentų. Jos nesutiko su tuo, kad Komisija paprasčiausiai nurodo „žemesnių pakopų kainų poveikį aukštesnės pakopos kainų nustatymui“ (792 konstatuojamoji dalis) ir pakartoja skundo pateikėjo žodžius nepateikdama jokių patvirtinamųjų įrodymų. „Giti Group“ pateikė pastabą, kad nustatyti faktai nepatvirtina Komisijos atvirkštinio kaskadinio poveikio teorijos (ir faktiškai jai prieštarauja). Šiuo klausimu „Giti Group“ taip pat priminė, kad pačiame skunde konstatuojama, kad „dalyviai, kainų nustatymas, konkurencija ir strategijos įvairiuose segmentuose labai skiriasi ir vieno segmento lemiamas veiksnys kitam segmentui gali būti nesvarbus. Nors pavienės segmentų dalys gali tarpusavyje tiesiogiai konkuruoti, konkurenciją tarp segmentų pirmiausia lemia strateginis pasirinkimas tarp kokybės ir kainos“ (122).

                     (800)

                     Kaip paminėta 637 konstatuojamojoje dalyje, Komisija parengė bylos prierašą, pagal kurį būtų pagrįsta daryti išvadą, kad tarp pakopų yra sąsaja. Ta išvada grindžiama keliais elementais. Pirmasis yra tai, kad pakopų konkurencija vyksta tuo metu, kai priimamas sprendimas pirkti. Pirkėjas gali pasirinkti:

                                 —

                                 patvaresnę 1 pakopos padangą, pagamintą naudojant naujausias technologijas, pasižyminčią geriausiu veiksmingumu, už didesnę pradinę kainą arba

                                 —

                                 2 pakopos padangą, kurią neretai pagamina aukštos klasės padangų gamintojai ir kuri yra patvaresnė nei 3 pakopos prekių ženklų padangos ir kainuoja mažiau nei aukščiausios klasės prekių ženklų padangos, už didesnę pradinę kainą nei 3 pakopos padangų, arba

                                 —

                                 3 pakopos padangą, kurios pradinė kaina yra mažiausia, bet taip pat mažiausias patvarumas ir veiksmingumas.

                     (801)

                     Dėl to su kainomis susijusio sprendimo atliekama dviejų aspektų analizė: išankstinio mokėjimo ir vienos padangos bendrų sąnaudų. Kalbant apie išankstinį mokėjimą, daugiau investuojama į 1 pakopos padangas. Kita vertus, vienos padangos sąnaudos vienam nuvažiuotam kilometrui yra mažiausios. 3 pakopos padangų atveju kintamųjų vertės yra visiškai priešingos: išankstinis mokėjimas yra mažiausias, bet vienos padangos sąnaudos vienam kilometrui yra didžiausios (123).

                     (802)

                     Dar vienas elementas, atliekantis itin svarbų vaidmenį, yra bendri pardavimo kanalai, kuriais paprastai kartu siūlomos skirtingų pakopų padangos, taip palengvinant pakopų sąsajos dinamiką (124).

                     (803)

                     Komisija taip pat pažymėjo, kad teiginys dėl žaliavų kainų nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais.

                     (804)

                     Komisija apibūdino įvairių padangų pardavimo Sąjungoje raidą šiuo požiūriu remdamasi suinteresuotųjų šalių („Prometeon“/„Pirelli“) pateikta lentele. Lentelės antraštė – „Apskaičiuotoji Sąjungos gamintojų ETRMA narių pardavimo Sąjungoje apimties raida“. CRIA ir CCCMC teigė, kad tie skaičiai skiriasi nuo Komisijos nustatytų Sąjungos pardavimo duomenų. Komisija išnagrinėjo tą teiginį ir paprašė ETRMA pateikti paaiškinimą. ETRMA paaiškino, kad lentelėje pateikti duomenys buvo aprašyti klaidingai. Lentelėje pateikti duomenys faktiškai susiję su Sąjungos naujų atsarginių padangų rinkos raida (žr. 22 lentelę). Remiantis tais duomenimis, pastebimas aiškus ir greitai augantis Sąjungos gamintojų susidomėjimas mažesnių kainų 3 pakopos rinkos segmentu.

                        22 lentelė

                        Apskaičiuotoji Sąjungos naujų atsarginių padangų rinkos raida

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017

                                 apskaičiuotieji 2018 m. duomenys

                                 1 pakopa + 2 pakopa (mln.)

                                 8,7

                                 9,0

                                 9,1

                                 9,0

                                 9,2

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    103

                                    105

                                    103

                                    106

                                 3 pakopa (mln.)

                                 3,6

                                 4,0

                                 5,0

                                 5,4

                                 5,5

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    111

                                    139

                                    150

                                    153

                                 ETRMA gamintojų dalis 3 pakopos segmente

                                 12,5 %

                                 12,4 %

                                 13,1 %

                                 14,1 %

                                 18,9 %

                                    Šaltinis:„Prometeon Tyre Group“ ir „Pirelli“ („Prometeon Tyre Group“ ir „Pirelli“ pristatymas per klausymą, 2018 m. balandžio 9 d. (susisteminto rinkinio Nr. t18.007993)).

                     (805)

                     Remiantis šia lentele numatoma, kad 2018 m. 3 pakopos naujų padangų pardavimas padidės daugiau kaip 53 %, palyginti su 2014 m., o 1 ir 2 pakopų padangų pardavimo apimtis išliks panaši ir turėtų padidėti vos 6 %, palyginti su 2014 m. Tokią raidą reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad 2014–2018 m. drastiškai padidėjo konkurencija 3 pakopoje su nagrinėjamosios šalies eksportuojančiais gamintojais, ir į finansiškai neperspektyvų Sąjungos nagrinėjamojo produkto gamintojų pelną 3 pakopos segmente.

                     (806)

                     Komisija pažymėjo, kad toks poslinkis Sąjungos atsarginių padangų rinkoje padarė poveikį Sąjungos gamintojams, kurie būtų gavę daug didesnį pelną 1 ir 2 pakopų segmentuose. Tai galima suprasti tik atsižvelgiant į 635 ir kitose konstatuojamosiose dalyse nurodytas priežastis, t. y. kaip sprendimą apsaugoti pagrindinį aukštesnių pakopų padangų vertę lemiantį veiksnį, atskiriant Sąjungos 1 ir 2 pakopų pardavimą nuo 1 ir 2 pakopų importo iš nagrinėjamosios šalies. 3 pakopos, kuriai būdingas mažas pelnas, pardavimo apimties padidėjimas ir atitinkama konkurencija 3 pakopos padangų pardavimo segmente rodo, kad Sąjungos nagrinėjamojo produkto gamintojai tiriamuoju laikotarpiu ir prieš tai patyrė dėl atvirkštinio kaskadinio poveikio darytą spaudimą 1 ir 2 pakopų padangų pardavimui ir kad tas spaudimas didės net ir po tiriamojo laikotarpio.

                     (807)

                     CRIA ir CCCMC pažymėjo, kad Komisija konstatavo, jog mažėja galimybių restauruoti nusidėvėjusias aukštos kokybės padangas (791 konstatuojamoji dalis), bet nepateikė jokių skaičių tam teiginiui pagrįsti.

                     (808)

                     Komisija manė, jog tai, kad restauruotojų gamyklos ir dirbtuvės gali būti uždaromos, nebūtinai reiškia, kad yra mažiau galimybių restauruoti nusidėvėjusias aukštos kokybės padangas, nes tokių kokybiškų padangų paklausa po ekonomikos krizės sumažėjo (789 konstatuojamoji dalis).

                     (809)

                     CRIA ir CCCMC paprašė Komisijos atskleisti 1 pakopos padangų pardavimo duomenis ir duomenis apie faktinius restauravimo pajėgumus, kad būtų galima įvertinti, kiek iš tikrųjų sumažėjo galimybės naudoti restauravimo įrenginius, atsižvelgiant į mažėjantį 1 pakopos padangų pardavimą. „Giti Group“ pažymėjo, kad Komisija nepateikė duomenų apie rinkos dalis pagal pakopas, o ta informacija yra būtina norint patikrinti, ar Komisijos atvirkštinio kaskadinio poveikio teorija yra pagrįsta faktais. Ta teorija grindžiama prielaida, kad dėl pigių 3 pakopos padangų importo daromas spaudimas kainoms ir sumažėjo 2 pakopos (ir 1 pakopos) Sąjungos gamintojų rinkos dalis. Tačiau, jeigu iš rinkos dalies duomenų pagal pakopas būtų matyti, kad 1 ir (arba) 2 pakopų Sąjungos gamintojams faktiškai pavyko išlaikyti (arba net padidinti) savo rinkos dalį, ta teorija visiškai žlugtų. „Giti Group“ nesupranta, ar Komisija nusprendė neatskleisti informacijos apie rinkos dalį arba ta informacija tiesiog nebuvo surinkta. Bet kuriuo atveju „Giti Group“ paragino Komisiją atskleisti (ir prireikus surinkti) tokią informaciją, kad būtų galima patikrinti Komisijos atvirkštinio kaskadinio poveikio teorijos teisingumą. Be to, „Giti Group“ paprašė makroekonominius rodiklius analizuoti kiekvienai pakopai atskirai.

                     (810)

                     697 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kad reikia analizuoti visos Sąjungos pramonės ekonominę padėtį. Visų trijų pakopų segmentuose yra pajėgumų, vyksta gamyba ir importas. Dėl 3 pakopos segmento, kuriame Kinija importuoja daugiausia produkcijos, blogėja visos pramonės veiklos rezultatai. Tiriamuoju laikotarpiu dėl Kinijos subsidijuojamų kainų Sąjungos pramonei teko gerokai priverstinai mažinti visų pakopų padangų kainas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendri Sąjungos pramonės veiklos rezultatai pablogėjo. Kai kurios gamyklos, gaminusios skirtingų pakopų padangas, turėjo būti uždarytos (125) ir daugeliui restauruotojų teko nutraukti gamybą. Komisija nustatė, kad gamybą nutraukė bent 85 MVĮ ir dėl to restauravimo pajėgumai sumažėjo, kaip paaiškinta 791 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija šį teiginį atmetė.

                     (811)

                     CRIA ir CCCMC teigė, kad Komisijos tvirtinimas, jog „Sąjungos naujų padangų gamintojai neturi pasirinkimo ir gali tik stiprinti savo pozicijas ir 3 pakopos segmente“ (791 konstatuojamoji dalis), sunkiai suprantamas, nes Komisija pati paaiškino, kad visi integruoti restauruotojai (t. y. taip pat naujų padangų gamintojai, kurie vykdo ir restauravimo veiklą) priklauso 2 pakopos segmentui (90 konstatuojamoji dalis). Šalys pakartojo panašų teiginį po galutinio faktų atskleidimo.

                     (812)

                     Komisija pažymėjo, kad prieraše, kuriame naujos ir restauruotos padangos yra suskirstytos pagal prekės ženklus, buvo išvardyti Sąjungos naujų padangų gamintojų prekių ženklai, priklausantys 3 pakopos segmentui. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

                     (813)

                     Komisija konstatavo, jog „iš Komisijos turimos informacijos matyti“, kad kainų nustatymo tendencija pasikeitė ir kad dabar 3 pakopos kainos tariamai daro atvirkštinį poveikį 1 pakopos kainoms (795 konstatuojamoji dalis). CRIA ir CCCMC paprašė pateikti tą informaciją suinteresuotosioms šalims.

                     (814)

                     Komisija nusprendė, kad pakopų sąsaja taip pat apima kainų nustatymo skirtingose pakopose pagrindimą. Iš tiesų Sąjungos naujų padangų gamintojai, vadovaudamiesi daugialypių prekių ženklų strategija, pažymėjo, kad kainų pasikeitimas vienoje pakopoje neišvengiamai skatina koreguoti viso portfelio kainą, o vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų pateikė pagrįstą paaiškinimą. Į tuos elementus Komisija taip pat atsižvelgė prieidama prie išvados dėl kainų spaudimo visose pakopose ir jie buvo atskleisti suinteresuotosioms šalims (126). Taigi Komisija atmetė CRIA ir CCCMC prašymą.

                     (815)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad pelningumo 1, 2 ir 3 pakopose raida nėra susijusi su pakopų sąsaja. Jos pažymėjo, kad 1 pakopos Sąjungos gamintojų pelningumas tiriamuoju laikotarpiu (17,5 %) yra didesnis nei tikslinis pelnas (t. y. pelnas, kurio galima tikėtis, jei nebūtų subsidijuoto importo), kurį Komisija preliminariai nustatė atlikdama lygiagretų antidempingo tyrimą (15,6 %) (kaip aprašyta 770 konstatuojamojoje dalyje, pelningumas per tą laiką buvo peržiūrėtas ir naujai nustatytas lygis yra 15,4 %). 2 pakopos Sąjungos gamintojų pelningumas tiriamuoju laikotarpiu (15,3 %) taip pat buvo iš esmės toks pat, kaip tikslinis pelnas. Be to, jeigu 1 ir 2 pakopų Sąjungos gamintojų pelningumą (netiesiogiai) paveikė pigių 3 pakopos padangų importas, tikėtina panaši pelningumo raida, kaip 3 pakopos Sąjungos gamintojų atveju.

                     (816)

                     Komisija nusprendė, kad taip nėra. Nors 2015 m. 3 pakopos pelningumas sumažėjo nuo 6,1 iki 0,6 % (kaip aprašyta 785 konstatuojamojoje dalyje, pelningumas po faktų atskleidimo buvo peržiūrėtas ir nustatyta, kad jis sumažėjo nuo 5,9 iki 0,5 %), 2014–2015 m. 1 pakopos gamintojų pelningumas iš tikrųjų padidėjo nuo 17,9 iki 21,8 % Kita vertus, nors 2015–2016 m. 1 ir 2 pakopų pelningumas sumažėjo, per tą patį laikotarpį 3 pakopos gamintojų pelningumas padidėjo keturgubai nuo 0,5 iki 2,7 % Trumpai tariant, tos šalys teigia, kad 3 pakopos pelningumo raida nėra susijusi su 1 ir 2 pakopų pelningumu.

                     (817)

                     Be to, Komisija pažymėjo, kad vienintelis laikotarpis, kai pakopų pelningumo raida buvo susijusi, buvo laikotarpis nuo 2016 m. iki tiriamojo laikotarpio. Tačiau nedidelį pelningumo sumažėjimą tiriamuoju laikotarpiu galima paaiškinti staiga padidėjusiomis žaliavų sąnaudomis, kurios dar nevirto didesnėmis pardavimo kainomis. Kalbant apie pardavimo kainų raidą, net jeigu ji buvo teisinga, remiantis informaciniame dokumente pateiktais duomenimis nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kainos iš tikrųjų sumažėjo 9 % (1 pakopos atveju) ir 12 % (2 pakopos atveju). Tokios mažėjimo tendencijos negalima priskirti importuojamoms 3 pakopos Kinijos kilmės padangoms dėl toliau išdėstytų priežasčių. Pirma, kaip Komisija pripažino kituose informacinio dokumento skirsniuose, bet, atrodo, neatsižvelgė formuluodama savo atvirkštinio kaskadinio poveikio teoriją, tiriamuoju laikotarpiu gamybos sąnaudos sumažėjo (dėl sumažėjusių žaliavų kainų). 1 pakopos gamybos sąnaudos sumažėjo 9 %, t. y. lygiai tiek pat, kiek sumažėjo pardavimo kainos. 2 pakopos gamybos sąnaudos taip pat sumažėjo 9 % Kitaip tariant, tos suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisijos pastebėtą kainų sumažėjimą galima visiškai (1 pakopos atveju) ir 75 % (2 pakopos atveju) paaiškinti sumažėjusiomis gamybos sąnaudomis. Jos teigia, kad tai patvirtina ir faktas, kad per laikotarpį nuo 2016 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjus gamybos sąnaudoms padidėjo ir pardavimo kainos. Antra, Sąjungos rinkoje pradėta rinktis mažesnes padangas. Mažesnių padangų vieneto kaina yra mažesnė nei didesnių padangų ir tuo iš dalies paaiškinamas pardavimo kainų sumažėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tos suinteresuotosios šalys tvirtina, kad Komisija neatsižvelgė į tokią raidą.

                     (818)

                     Komisijos nuomone, skirtingų pakopų pelningumo raidos sąsajos nebuvimą galima paaiškinti tuo, kaip priimami sprendimai dėl pirkimo. Atsižvelgiant į produkto pobūdį ir naudotojo pasirinkimo galimybes įvairiose situacijose, yra tam tikras laiko tarpas. Iš tikrųjų naudotojų pasirikimo galimybių įvairovė priklausys nuo to, ar jis turi padangą ir, jeigu taip, ar jo turimą padangą dar galima restauruoti arba ne, nuo santykinės turimų pasirinkimų kainos ir kt. Pavyzdžiui, jeigu naudotojui reikia nusipirkti padangą, jis tikriausiai priims sprendimą atsižvelgęs į visą esamą asortimentą. Tačiau, jeigu naudotojas jau turi restauruotiną padangą, padangos restauravimo kainai tikriausiai reikės konkuruoti su naujos 3 pakopos padangos pirkimo kaina atėmus padangos karkaso pardavimo pajamas.

                     (819)

                     Be to, Komisijos surinkta informacija apie įvairių dydžių padangas, nagrinėjamuoju laikotarpiu parduodamas Sąjungos rinkoje, nepatvirtina argumento, kad kainos ir sąnaudos buvo mažesnės dėl palyginti stipresnės mažesnių padangų pozicijos rinkoje (127). Iš duomenų iš tikrųjų matyti, kad produktų asortimentas rinkoje yra pastovus ir kad daugiausia yra pagrindinių dydžių padangų. Be to, toks vidutinio produkto dydžio sumažėjimas nėra akivaizdus pagal Eurostato duomenis apie Kinijos importą; šie duomenys kaip tik rodo, kad nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio iš Kinijos importuojamų padangų svertinė vertė padidėjo 3 % Kita vertus, Komisija pažymėjo, kad Sąjungos pramonė ėmėsi bendro struktūrinio pritaikymo siekdama sumažinti sąnaudas dėl grandininio poveikio įvairioms pakopoms.

                     (820)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad iš kitų šalių buvo importuojamas reikšmingas produktų kiekis (rinkos dalis – 11,9 %, t. y. daugiau nei 1 % daugiau nei 2014 m.) ir toks importas vyko mažėjant kainoms (nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo kaina sumažėjo 17 %). Iš tų kainų taip pat matyti, kad importo srautai buvo nukreipti į rinkos 1 ir (arba) 2 pakopų segmentą. Dėl produktų, importuojamų iš Turkijos, Tailando, Japonijos, Pietų Korėjos ir kitų šalių (išskyrus Rusiją), Sąjungos 1 pakopos padangų gamintojai buvo priversti nuolat mažinti kainas 10–25 % „Giti Group“ teigė, kad 1 ir 2 pakopų kainos galėjo mažėti dėl iš kitų šalių importuojamų 1 ir 2 pakopų padangų, o ne dėl kainų spaudimo, susijusio su 3 pakopos Kinijos kilmės padangomis. Vėlgi tokiu atveju Komisijos teorija visiškai žlugtų. Bet kuriuo atveju, kaip pažymėjo ta šalis, neįvertinus 1 ir 2 pakopų padangų importo iš kitų šalių apimties (ir importo kainų), neįmanoma nustatyti, ar Komisijos teorija faktiškai yra teisinga.

                     (821)

                     Nagrinėdama tą teiginį Komisija nustatė, kad „Giti Group“ atlikta analizė buvo klaidinga, nes buvo manoma, kad visi importuojami produktai buvo parduodami tiesiogiai pirmiems nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Taikant tą teoriją neatsižvelgiama į tai, kad poveikį vidutinėms kainoms gali daryti tai, kad kai kurie iš tų importuojamų produktų parduodami suinteresuotoms susijusioms šalims. Be to, importo statistiniuose duomenyse nenurodoma vidutinė kaina kiekvienoje pakopoje, tad Komisija negalėjo ištirti importo kainų pagal pakopas, kaip prašė „Giti Group“. Taigi siūlomos analizės negalima atlikti remiantis informacija, kurią Komisijai jau pavyko surinkti atliekant tyrimą arba kurią pateikė suinteresuotosios šalys, tad ji buvo atmesta.

                     (822)

                     Taigi, Komisija atmetė suinteresuotųjų šalių pateiktus teiginius ir patvirtino savo pradines išvadas.

               4.4.   Išvada dėl žalos

                     (823)

                     Apskritai iš žalos rodiklių matyti, kad visai Sąjungos pramonei daromas didelis spaudimas. Per tiriamąjį laikotarpį sumažėjo gamybos pajėgumai, investicijos ir užimtumas, nepaisant mažėjančių pardavimo kainų prarasta didelė rinkos dalis. Importuojamo nagrinėjamojo produkto rinkos dalis padidėjo Sąjungos pramonės sąskaita neatsižvelgiant į jos segmentaciją, panaikinta 4 200 darbo vietų. Nors viso sektoriaus pelningumas vis dar siekia maždaug 14 %, nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio jis sumažėjo 1,7 procentinio punkto, o nuo 2015 m. iki tiriamojo laikotarpio – 3,2 procentinio punkto. Be to, visos Sąjungos pramonės santykinė pelningumo tendencija taip pat mažėja.

                     (824)

                     Taip pat nustatyta, kad dėl iš Kinijos importuojamų produktų priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, o tai savo ruožtu rodo, kad daromas didelis tiesioginis poveikis prastėjantiems veiklos rezultatams ir mažėjantiems pajėgumams, gamybai, užimtumui ir kitiems su Sąjungos pramonei daroma žala susijusiems rodikliams. Neigiami pokyčiai labiausiai pasijuto 3 pakopoje, kurioje daugelis padangas restauravusių MVĮ pasitraukė iš rinkos ir negalėjo pasinaudoti sektoriaus ekonomikos atsigavimu, kurio teikiama nauda galiausiai atiteko pigiems importuojamiems produktams. Derėtų priminti, kad bendrovėms, vykdančioms veiklą daugiausia 3 pakopoje, tenkanti bendros Sąjungos gamybos apimties dalis yra 20 % 3 pakopoje patiriami nuostoliai nėra tvarūs ir kyla pavojus viso Sąjungos padangų restauravimo sektoriaus išlikimui.

                     (825)

                     Be to, kainų spaudimo poveikis taip pat daromas aukštesnių pakopų kainoms. Dėl didėjančio 3 pakopos padangų kainų spaudimo, susijusio su pigiomis importuojamomis padangomis, daugiausia 3 pakopos padangomis, panašūs pokyčiai stebimi ir 2 pakopoje, kurioje per nagrinėjamąjį laikotarpį pardavimo kainos sumažėjo 12 %, ir norint išsaugoti konkurencingumą teko 9 % sumažinti net 1 pakopos kainas.

                     (826)

                     Iš tikrųjų, atsižvelgiant į pakopų kainų ryšius, net geriausiais veiklos rezultatais pasižyminti 1 pakopa patyrė atvirkštinį kaskadinį kainų poveikį visose trijose pakopose, kaip paaiškinta ankstesniame skyriuje. Dėl to sektorius išsunktas, visų trijų pakopų tiekimo grandinės vertė sumažėjo, suprastėjo Sąjungos rinkoje siūlomų padangų kokybė. Be to, šalutinis poveikis esant didelei kainų konkurencijai visose trijose pakopose taip pat turi neigiamų pasekmių pajėgumų naudojimui, sektoriuje ima kauptis didesnės atsargos, o pinigų srautas ir investicijos mažėja. Galiausiai padangų restauravimo pramonės sektoriaus praradimas Sąjungoje taip pat daro poveikį pelningumui, kurį gali pasiekti 1 ir 2 pakopose veiklą vykdančios bendrovės.

                     (827)

                     Be to, skundo pateikėjai teigia, jog kyla pavojus, kad ateityje žala bus dar didesnė. Jų nuomone, kitose importo ir eksporto rinkose nustatyta daug priemonių, dėl kurių prekybos srautai gali būti tiesiogiai nukreipti į kitas šalis. Be to, teigiama, kad Sąjungos gamintojams kyla grėsmė jų eksporto rinkose, nes kai kurios šalys, kaip antai Turkija, inicijavo apsaugos priemonių tyrimą. Padėties pablogėjimo rizika taip pat sietina su didžiuliais KLR pertekliniais pajėgumais – nepanaudoti pajėgumai sudaro apie 40 % šiuo metu iš Kinijos eksportuojamo kiekio. Skundo pateikėjai taip pat baiminasi dėl struktūrinio poveikio ES padangų rinkai, nes papildomas sąnaudas perkant kokybiškas padangas bus vis sunkiau pateisinti, kai kartu su padangų restauravimo pramone išnyks galimybė daug kartų restauruoti kokybiškas padangas. Galiausiai jie numato, kad KLR kilmės padangų kokybė nuolat gerės. Jeigu kokybiškesnėms KLR kilmės padangoms subsidijuojama kaina būtų leista konkuruoti su Sąjungos padangomis, sumažėtų Sąjungos padangų pramonės pelnas ir atitinkamai galimybė investuoti ir diegti inovacijas. Tai savo ruožtu priverstų Sąjungos pramonę sutelkti dėmesį į žemesnės kokybės padangas, dėl kurių reikia mažai investuoti į MTTP, t. y. bus padarytas dar didesnis poveikis galimybei jas restauruoti.

                     (828)

                     „Giti Group“ tvirtino, kad geresnius restauruotojų veiklos rezultatus galėjo iš esmės nulemti didėjančios žaliavų sąnaudos, o ne laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas. Komisija nerado įrodymų, kad žaliavų sąnaudų raida būtų susijusi su komercinių užsakymų padidėjimu, apie kurį pranešė restauruotojai. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (829)

                     Kalbant apie Sąjungos pramonės pelningumą, Komisija priėmė kritines pastabas, kurias buvo pateikusi „China National Tire Group“, kad tiriamuoju laikotarpiu 3 pakopos segmente patirta nuostolių (– 0,7 %), o 1 ir 2 pakopų pelningumas skaičiuojamas dviženkliais skaičiais. Komisija vis dėlto nepritarė išvadai, kad tas skirtingo pelningumo priklausomai nuo pakopų rodiklis galėtų paneigti nustatytą faktą, kad visai Sąjungos pramonei daroma materialinė žala.

                     (830)

                     Visi svarbūs rodikliai rodo, kad Sąjungos pramonės 3 pakopos segmentas patyrė materialinę žalą. Be neigiamo pelno dydžio, gerokai sumažėjo užimtumas, visų pirma, restauravimo srityje. 3 pakopos segmente yra didelis 31 % priverstinio kainų mažinimo lygis ir labiausiai pasireiškia Kinijos konkurencijos masto poveikis. Kaip parodyta 18 lentelėje, vyksta pastebimas ir nuolatinis (kiekvienais metais) Sąjungos gamintojų naujų padangų pardavimo poslinkis link 3 pakopos. 2016 m. 18 lentelėje parodyta Sąjungos pardavimo apimtis 3 pakopos segmente buvo 5 mln. padangų. Tokia tendencija išliko ir 2017 m. Iš 2018 m. prognozių matyti dar didesnis to pardavimo poslinkio link 3 pakopos padidėjimas, tad tampa akivaizdus kainų spaudimas, daromas 1 ir 2 pakopų Sąjungos gamintojams.

                     (831)

                     Šiuo požiūriu, kaip pažymėta 4.3 skirsnyje, Komisija ir toliau laikėsi nuomonės, kad tarp pakopų yra stipri sąsaja ir pasireiškia atvirkštinis kaskadinis poveikis. Priešingai nei tvirtina daugelis suinteresuotųjų šalių, Sąjungos gamintojų požiūriu, yra tik viena padangų rinka ir jie padalija ją į tris pakopas daugiausia dėl su rinkodaros strategija ir kokybės skirtumais susijusių priežasčių. Tai reiškia, kad Sąjungos gamintojai atsižvelgia į pokyčius visose trijose pakopose. Taigi 3 pakopos kainų ir apimties spaudimas daro tiesioginį poveikį ir kitoms dviem pakopoms, kaip nustatyta 798 ir kitose konstatuojamosiose dalyse. Be to, padangų vartotojai renkasi iš visų trijų pakopų padangų. Jie derina savo norą mokėti didesnę kainą su tikėtinu padangų naudojimo trukme ir susijusiomis išlaidomis. Gamintojų ir vartotojų elgesiu atitinkamai patvirtinama, kad tarp pakopų yra stipri sąsaja. Vadinasi, dėl stebimo poslinkio link 3 pakopos padangų nuolat daromas spaudimas ir kitoms dviem pakopoms. Šiuo požiūriu Komisija taip pat pažymėjo, kad subsidijuotas importas vykdomas daugiausia 3 pakopos segmente. Atsižvelgdama į pakopų sąsają ir didėjančią 3 pakopos svarbą, Komisija nusprendė, kad neigiamos tendencijos, jau stebimos visoje Sąjungos pramonėje, artimiausiu metu tikrai neišnyks.

                     (832)

                     Apie tolesnio žalos padidėjimo pavojų byloja ir 13-asis Kinijos chemijos ir naftos chemijos pramonės plėtros penkmečio planas, kurio tikslas – techninės inovacijos, struktūrinis koregavimas ir žalioji plėtra. Tas planas taikomas padangų pramonei ir Komisija nustatė ne vieną reikšmingą subsidiją. Tai daroma siekiant užtikrinti, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turėtų struktūrinį pranašumą ir galėtų kilti vertės grandinėje nuolat gaudami nebrangų finansavimą. Jeigu kokybiškesnės KLR kilmės padangos subsidijuojama kaina vis daugiau konkuruotų su Sąjungos padangomis, sumažėtų Sąjungos padangų pramonės pelnas ir atitinkamai galimybė investuoti ir diegti inovacijas. Tai savo ruožtu tikriausiai priverstų Sąjungos pramonę sutelkti dėmesį į žemesnės kokybės padangas, dėl kurių reikia mažai investuoti į MTTP, būtų padarytas dar didesnis poveikis galimybei jas restauruoti ir taip žalą patirtų visos trys pakopos.

                     (833)

                     Dėl žalingos padėties 3 pakopoje ir šiuo metu pasireiškiančio atvirkštinio kaskadinio poveikio 2 ir 1 pakopų segmentuose Komisija patvirtino savo išvadą, kad visai pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje.

                     (834)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad visai Sąjungos pramonei daromas didelis spaudimas. Per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo gamybos pajėgumai, investicijos ir užimtumas, nepaisant nuolat mažėjančių pardavimo kainų prarasta didelė rinkos dalis. Dėl iš Kinijos importuojamų produktų Sąjungos pramonė yra priversta gerokai mažinti kainas. Visos Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo ir nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje ėmė mažėti dar sparčiau. Be to, padidėjo visų tipų padangų atsargos, visų pirma, tiriamuoju laikotarpiu, ir tai padarė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės finansinei padėčiai. Daugelis restauravimo veiklą vykdžiusių MVĮ ją nutraukė ir ekonomikos atsigavimas joms nepadėjo. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į AIRP, „Bundesverband Reifenhandel und Vulkaniseur-Handwerk“ (atitinkamai Italijos ir Vokietijos restauruotojų asociacijos) arba „Banden Plan Europa B.V.“ (Sąjungos restauruotojas) arba „Vipal Europe“ (protektorių tiekėjas) pateiktas pastabas, kuriose pažymėta, kad laikinųjų antidempingo priemonių nustatymas jau padarė sektoriui teigiamą skatinamąjį poveikį. Visų pirma, nuo 2018 m. gegužės mėn. padidėjo kai kurių Sąjungos valstybių narių restauruotojų užsakymai ir jie mano, kad tokia optimistiška perspektyva išliks ir toliau, jeigu laikinosios antidempingo priemonės taptų galutinėmis.

               5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

                     (835)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalos Sąjungos pramonei.

                     (836)

                     Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui iš nagrinėjamosios šalies. Tie veiksniai yra: importas iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos gamintojų pardavimo eksportui rezultatai ir sąnaudų raida.

               5.1.   Subsidijuoto importo poveikis

                     (837)

                     Dėl subsidijuoto importo iš KLR tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės kainos; priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 21 %, dėl to sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis ir pelningumas (atitinkamai nuo 72,4 iki 67,1 % ir nuo 15,4 % 2014 m. iki 13,7 % nagrinėjamuoju laikotarpiu). Faktiškai per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo apimtis šiek tiek sumažėjo, o iš KLR importuojamų produktų kiekis padidėjo 32 % ir būtent jiems atiteko didžioji dalis padidėjusio Sąjungos suvartojimo.

                     (838)

                     Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu – 5,3 procentinio punkto sumažėjusią Sąjungos pramonės rinkos dalį absorbavo + 4,2 procentinio punkto padidėjusi importo iš KLR rinkos dalis.

                     (839)

                     Iš 686–784 konstatuojamosiose dalyse pateiktos žalos rodiklių analizės matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis ir ypač jos finansinė padėtis pablogėjo ir tai sutampa su didele subsidijuoto importo iš KLR apimtimi. Dėl tokių importuojamų produktų kainų priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos, tad kainoms Sąjungos rinkoje daromas didelis spaudimas ir jas tenka mažinti. Iš tikrųjų, šiuo atveju pagrindiniais nagrinėtinais veiksniais reikia laikyti didelį importo apimties padidėjimą ir nustatytą akivaizdų priverstinį kainų mažinimą.

                     (840)

                     Kinijos eksportuotojams pavyko gerokai padidinti savo rinkos dalį Sąjungos pramonės sąskaita. Per tiriamąjį laikotarpį dauguma produktų iš bendro subsidijuota kaina iš Kinijos importuojamų produktų kiekio priklauso 3 pakopai ir dėl to kai kuriems Sąjungos gamintojams toje pakopoje, ypač padangas restauravusioms MVĮ, teko pasitraukti iš rinkos. Be to, Komisija nustatė, kad tokie dideli produktų kiekiai subsidijuota kaina padarė poveikį kainų nustatymui. Anksčiau kainų nustatymą lėmė 1 pakopos kainos, t. y. 2 pakopos kainos buvo nustatomos atsižvelgiant į 1 pakopos kainas, o 3 pakopos kainos – į 2 pakopos kainas. Dabar situacija pasikeitė: 2 pakopos kainos nustatomos atsižvelgiant į 3 pakopos kainas, o 1 pakopos kainos – į 2 pakopos kainas. Dėl to visose pakopose sumažėjo pardavimo kainos. Taigi Komisija padarė išvadą, kad subsidijuota kaina iš KLR importuojamų produktų antplūdis atliko lemiamą vaidmenį Sąjungos pramonei sukeliant materialinę žalą.

                     (841)

                     Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija neįrodė, kokį reikšmingą poveikį Kinijos importuojamų padangų kiekis ir kainų lygiai padarė Sąjungos pramonei atskirai arba kartu. Jos tvirtino, kad, nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos eksportuotojų importo į Sąjungą apimtis padidėjo 1 124 101 vienetu, Sąjungoje suvartojamas kiekis taip pat padidėjo 1 341 615 vienetų. Taigi Kinijos importo padidėjimas konkurencingomis kainomis savaime negalėjo padaryti žalos Sąjungos gamintojų pardavimo apimčiai rinkoje. Be to, tai, kad kai kurie Sąjungos gamintojai turėjo pasitraukti iš rinkos segmento ir kad Sąjungos rinkoje pasikeitė kainų nustatymas, nebūtinai reiškia, jog Sąjungos pramonei materialinė žala padaryta dėl Kinijos importo. Tai, kad Kinijos eksportuotojų kainos yra mažesnės nei Sąjungos gamintojų ir kad Sąjungos gamintojai negalėjo patenkinti padidėjusio suvartojimo ir turėjo sumažinti kainas, kad išliktų konkurencingi, nėra pakankamas pagrindas tvirtinti, jog Sąjungos pramonei žala padaryta dėl Kinijos importo.

                     (842)

                     Komisija pakartojo, kad tiriamuoju laikotarpiu dėl Kinijos subsidijuojamų kainų Sąjungos pramonei teko priverstinai gerokai mažinti visų pakopų padangų kainas. Jo per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo vidutiniškai gerokai mažesnės. Be to, to, kad 2014 ir 2015 m. importo kainos buvo stabilios, 2016 m. sumažėjo ir tiriamuoju laikotarpiu liko tokiame pat lygyje (žr. 650 konstatuojamąją dalį), negalima paaiškinti žaliavų kainų raida. Tos kainos sumažėjo nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, bet tiriamuoju laikotarpiu padidėjo. Kinijos eksportuojantys gamintojai vis dėlto kainų nepakėlė. Tai rodo, kad jie norėjo įgyti ir iš tikrųjų įgijo papildomą rinkos dalį Sąjungos pramonės sąskaita.

                     (843)

                     Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad tarp Kinijos importo ir Sąjungos pramonei daromos žalos nėra priežastinio ryšio, nes Kinija daugiausia eksportuoja 3 pakopos rinkoje, o dauguma Sąjungos gamintojų parduoda 1 ir 2 pakopų produktus. Tas teiginys faktiškai nėra teisingas. 1 ir 2 pakopų produktai sudaro apie 32 % viso Kinijos importuojamo kiekio. Be to, kaip paaiškinta 4.3 skirsnyje dėl naujų ir restauruotų padangų sąsajos ir skirtingų pakopų sąsajos, ryšys tarp skirtingų pakopų yra simbiozinis, dėl to tai yra vienas produktas. Su pigių 3 pakopos Kinijos gamybos padangų kaina ir kiekiu susijęs spaudimas daromas ir kitų pakopų padangų kainai, tad daromas poveikis visai Sąjungos pramonei. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (844)

                     Tas pats eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad žalos analizę ir priežastinio ryšio analizę reikėtų atlikti atsižvelgiant į tai, kad 3 pakopos padangų kainos yra mažesnės, nes jų tarnavimo laikas yra gerokai trumpesnis nei 1 ir 2 pakopų padangų. Rinkos dalį reikėtų vertinti lyginant rinkos dalių vertes, o ne apimtis. Atsižvelgiant į tai, Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimas ir Kinijos eksportuojančio gamintojo rinkos dalies padidėjimas tampa gerokai mažiau akivaizdūs.

                     (845)

                     Komisija pripažino, kad padangų tarnavimo laikas yra svarbus analizės aspektas, iš kurio matyti pakopų ryšys. Tačiau ji nesutiko, kad šis aspektas paneigtų išvadą dėl priežastinio ryšio. NET jeigu būtų pripažinta, jog Kinijos padangų rinkos dalies Sąjungoje vertė yra mažesnė dėl trumpesnio tarnavimo laiko, o ne pagal vieneto vertę, tai nekeičia fakto, kad dėl padidėjusio patrauklumo vartotojams pirkti pigias kiniškas mažos ridos padangas Sąjungos pramonei darytas spaudimas ir materialinė žala. Taigi, Komisijos nuomone, importuojamų KLR kilmės produktų rinkos dalies padidėjimas pagal vertę arba apimtį patvirtina nustatytą priežastinį ryšį.

                     (846)

                     Viena suinteresuotoji šalis pareiškė, kad Kinijos importuojamų padangų kaina sumažėjo dėl produktų asortimento pasikeitimo, susijusio su didėjančia mažesnių padangų paklausa. Tačiau tas teiginys nebuvo patvirtintas jokiais įrodymais. Bet kuriuo atveju, net jeigu dydis galėjo turėti tam tikrą poveikį vidutinių kainų raidai, dėl Kinijos importuojamos produkcijos Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos ir tų pačių padangų dydžių segmentuose, nes visuomet lyginami tos pačios rūšies produktai. Todėl Komisija tą teiginį atmetė.

                     (847)

                     Kiti veiksniai, kurie buvo nagrinėjami atliekant priežastinio ryšio analizę pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalį: importas iš kitų šalių, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai ir Sąjungos pramonės sąnaudų raida.

               5.2.   Importas iš trečiųjų šalių

                     (848)

                     Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        23 lentelė

                        Importas iš trečiųjų šalių

                                 Šalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                    Turkija

                                 Importo iš Turkijos apimtis

                                 712 497

                                 710 504

                                 856 110

                                 884 241

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    100

                                    120

                                    124

                                 Importo iš Turkijos vieneto kainos

                                 212

                                 216

                                 194

                                 185

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    102

                                    91

                                    87

                                 Rinkos dalis

                                 3,5 %

                                 3,4 %

                                 4,0 %

                                 4,1 %

                                 Visos Sąjungos importo apimties dalis

                                 12,6 %

                                 11,4 %

                                 12,1 %

                                 12,3 %

                                    Korėja

                                 Importo iš Korėjos apimtis

                                 431 676

                                 463 643

                                 477 185

                                 381 167

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    107

                                    111

                                    88

                                 Importo iš Korėjos vieneto kainos

                                 219

                                 191

                                 181

                                 186

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    87

                                    83

                                    85

                                 Rinkos dalis

                                 2,1 %

                                 2,2 %

                                 2,2 %

                                 1,8 %

                                 Visos Sąjungos importo apimties dalis

                                 7,6 %

                                 7,4 %

                                 6,8 %

                                 5,3 %

                                    Japonija

                                 Importo iš Japonijos apimtis

                                 386 128

                                 418 802

                                 398 427

                                 390 859

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    108,5

                                    103,2

                                    101,2

                                 Importo iš Japonijos vieneto kainos

                                 293

                                 227

                                 218

                                 221

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    77,6

                                    74,4

                                    75,4

                                 Rinkos dalis

                                 1,9 %

                                 2,0 %

                                 1,9 %

                                 1,8 %

                                 Visos Sąjungos importo apimties dalis

                                 6,8 %

                                 6,7 %

                                 5,6 %

                                 5,5 %

                                    Rusija

                                 Importo iš Rusijos apimtis

                                 181 031

                                 237 582

                                 270 515

                                 279 798

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    131,2

                                    149,4

                                    154,6

                                 Importo iš Rusijos vieneto kainos

                                 145

                                 131

                                 130

                                 130

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    90,7

                                    89,6

                                    89,5

                                 Rinkos dalis

                                 0,9 %

                                 1,1 %

                                 1,3 %

                                 1,3 %

                                 Visos Sąjungos importo apimties dalis

                                 3,2 %

                                 3,8 %

                                 3,8 %

                                 3,9 %

                                    Tailandas

                                 Importo iš Tailando apimtis

                                 142 735

                                 177 209

                                 174 994

                                 167 509

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    124,2

                                    122,6

                                    117,4

                                 Importo iš Tailando vieneto kainos

                                 310

                                 226

                                 233

                                 241

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    72,9

                                    75,3

                                    77,7

                                 Rinkos dalis

                                 0,7 %

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,8 %

                                 Visos Sąjungos importo apimties dalis

                                 2,5 %

                                 2,8 %

                                 2,5 %

                                 2,3 %

                                    Kitos trečiosios šalys

                                 Importo iš visų kitų šalių apimtis

                                 338 457

                                 376 075

                                 469 425

                                 464 224

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    111

                                    139

                                    137

                                 Importo iš visų kitų šalių vieneto kainos

                                 202

                                 195

                                 200

                                 192

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    96

                                    99

                                    95

                                 Rinkos dalis

                                 1,7 %

                                 1,8 %

                                 2,2 %

                                 2,1 %

                                 Visos Sąjungos importo apimties dalis

                                 6,0 %

                                 6,0 %

                                 6,6 %

                                 6,5 %

                                    Iš viso iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR

                                 Importo iš visų kitų šalių apimtis

                                 2 192 524

                                 2 383 815

                                 2 646 656

                                 2 567 798

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    109

                                    121

                                    117

                                 Importo iš visų kitų šalių vieneto kainos

                                 227

                                 202

                                 192

                                 189

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    89

                                    85

                                    83

                                 Rinkos dalis

                                 10,8 %

                                 11,5 %

                                 12,3 %

                                 11,9 %

                                 Visos Sąjungos importo apimties dalis

                                 38,7 %

                                 38,3 %

                                 37,5 %

                                 35,8 %

                                    Šaltinis: Eurostatas.

                     (849)

                     Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo nuo 10,8 iki 11,9 % Iš viso iš kitų trečiųjų šalių importuojamo kiekio tik iš Rusijos importuojamų produktų vidutinės kainos panašios į iš Kinijos importuojamų produktų kainas. Vidutinės nagrinėjamojo produkto importo kainos akivaizdžiai didesnės nei vidutinės iš Kinijos importuojamų produktų kainos. Nagrinėjamojo produkto importo iš Rusijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo 0,9 % iki 1,3 % Tačiau riboti iš Rusijos importuojamų produktų kiekiai nesumažina priežastinio ryšio tarp subsidijuota kaina importuojamų produktų ir Sąjungos pramonės patiriamos žalos.

                     (850)

                     Taigi Komisija padarė preliminarią išvadą, kad, nors iš kitų trečiųjų šalių importuojami produktai gali turėti tam tikrą ribotą poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, pagrindinė žalos priežastis vis tiek yra subsidijuota kaina iš KLR importuojami produktai.

                     (851)

                     Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija turėtų pateikti išsamesnę Rusijos importuojamų produktų, kurių kaina atitinka Kinijos importuojamų produktų kainą, poveikio analizę.

                     (852)

                     Komisija nustatė, kad tarp importuojamų kiekių yra didelis skirtumas. Kinijos importo apimtis padidėjo nuo 3,5 mln. padangų 2014 m. iki 4,6 mln. padangų (t. y. 1 100 000 vienetų) tiriamuoju laikotarpiu, o Rusijos importo apimtis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 0,2 mln. iki 0,3 mln. padangų (t. y. vos 100 000 vienetų). Atsižvelgiant į ribotą Rusijos kilmės produktų kiekį (jie sudaro vos 6 % visos importo iš KLR apimties ir užima tik 1,3 % Sąjungos rinkos dalį), dėl tų importo srautų negali susilpnėti Kinijos importo ir Sąjungos pramonės patiriamos žalos priežastinis ryšys.

                     (853)

                     Kitos suinteresuotosios šalys teigė, kad iš kitų šalių, kaip antai Japonijos, Korėjos ir Turkijos, importuojama daug produktų mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis. Dėl jų kainos ir kiekio tariamai panaikinamas priežastinis ryšys tarp iš Kinijos importuojamų produktų ir Sąjungos pramonės patiriamos žalos.

                     (854)

                     Komisija pažymėjo, kad importo iš Japonijos, Pietų Korėjos ir Turkijos kainos gerokai didesnės nei importo iš Kinijos kainos. Be to, daugiausia jos yra tarpusavio sandorių su susijusiais importuotojais kainos. Taigi tos importo kainos negali būti palyginimo su Sąjungos pramonės kainomis pagrindas. Galiausiai Japonijos, Pietų Korėjos ir Turkijos padangos buvo parduodamos kaina, kuri atitiko jų pakopą Sąjungos rinkoje. Todėl tas importas neturėtų padaryti žalos Sąjungos pramonei. Kalbant apie kiekius, jų rinkos dalys išliko stabilios (Pietų Korėjos apimtis sumažėjo 50 000 vienetų, Japonijos išliko nepakitusi, o Turkijos – padidėjo 170 000 vienetų) ir sudarė apie pusę KLR kilmės importo apimties. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

               5.2.1.   Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai

                     (855)

                     Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        24 lentelė

                        Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Eksporto apimtis (vienetais)

                                 6 079 036

                                 5 920 561

                                 5 893 729

                                 5 920 981

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    97,4

                                    97,0

                                    97,4

                                 Vidutinė kaina (EUR už vienetą)

                                 188

                                 179

                                 169

                                 168

                                    Indeksas 2014 m. = 100

                                    100

                                    95,3

                                    89,9

                                    89,8

                                    Šaltinis: Eurostatas (COMEXT).

                     (856)

                     Remiantis Eurostato duomenimis, eksporto apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2,6 % Vidutinėms eksporto kainoms poveikį daro tarpusavio sandorių su susijusiomis bendrovėmis kaina. Nėra jokių įrodymų, kad dėl Sąjungos pramonės eksporto veiklos priežastinis ryšys tarp subsidijuoto importo ir nustatytos žalos galėtų susilpnėti.

                     (857)

                     Tam tikros suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonė patyrė nuostolių, nes nagrinėjamuoju laikotarpiu jos eksporto veikla buvo nuostolinga ir tai padarė poveikį jos investicijų grąžai ir gebėjimui investuoti. Kaip paminėta 862 konstatuojamojoje dalyje, vidutinėms eksporto kainoms poveikį daro tarpusavio sandorių su susijusiomis bendrovėmis kaina. Be to, 754 konstatuojamojoje dalyje nurodytos gamybos sąnaudos buvo apskaičiuotos atsižvelgiant į atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimą nesusijusiems pirkėjams. Tai neleidžia daryti prasmingų išvadų remiantis dviejų duomenų rinkinių palyginimu. Be to, iš mikroekonominių rodiklių matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų vykdomas eksportas buvo pripažintas pelningu. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (858)

                     Komisija pakartojo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu apimtis liko nepakitusi. Be to, tos kainos yra tarpusavio sandorių su susijusiomis šalimis kainos ir remiantis tuo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu tos kainos mažėja, negalima daryti jokios išvados. Todėl tie teiginiai buvo atmesti. Tad Komisija patvirtina, jog nėra jokių įrodymų, kad dėl Sąjungos pramonės eksporto veiklos priežastinis ryšys tarp subsidijuoto importo ir nustatytos žalos galėtų susilpnėti.

               5.3.   Sąnaudų raida

                     (859)

                     Kaip minėta 755 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu bendros Sąjungos pramonės sąnaudos sumažėjo 12 EUR už padangą dėl su pagrindinėmis žaliavomis (t. y. natūraliuoju kaučiuku ir sintetine guma) susijusių pokyčių. Tačiau vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina sumažėjo 19 EUR už padangą dėl kainų spaudimo, kurį daro subsidijuota kaina iš Kinijos importuojami produktai.

                     (860)

                     Todėl galima daryti išvadą, kad sąnaudų raida negali būti Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis.

                     (861)

                     „Giti Group“ tvirtino, kad naujos padangos atpigo, nes sumažėjo sąnaudos, bet restauruotojai negalėjo pasinaudoti tuo sumažėjimu, nes jų gamybos sąnaudų dalis, kurias sudaro žaliavos, yra gerokai mažesnė, palyginti su naujomis padangomis. Tuo paaiškinami nuostoliai, kuriuos 3 pakopos padangų restauravimo pramonė patyrė pirmiausia dėl žaliavų kainų raidos, nes nuo 2012 m. jos nuolat mažėjo ir pradėjo didėti tik 2017 m.

                     (862)

                     Kaip minėta 650 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos importo kainos nepriklausė nuo žaliavų kainų raidos, o Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos tą raidą atitiko (128). Nuostolių atsirado dėl to, kad dėl Kinijos importo nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė buvo priversta iš esmės gerokai sumažinti kainas. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

               5.4.   Kiti žinomi veiksniai

                     (863)

                     „China National Tire Group“ ir „Pirelli“ tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į tai, kad du dideli gamintojai buvo daug investavę į jų restauravimo verslą. Teigiama, kad tuo būtų galima paaiškinti, kodėl kitiems Sąjungos gamintojams teko pasitraukti iš 3 pakopos rinkos segmento. Tų šalių teigimu, ekonomikos krizė privertė du didelius gamintojus („Goodyear“ ir „Continental“) investuoti į savo restauravimo verslą; jie atidarė savo restauravimo gamyklas. Remiantis turima informacija, kiekvienos gamyklos gamybos pajėgumai atitinka dešimties mažų restauruotojų metinės gamybos apimtį. „The China National Tire Group“ mano, kad dėl tos investicijos jie patys sau padarė žalą. Manoma, kad dėl tų investicijų buvo sukurti pernelyg dideli pajėgumai ir dirbtinai padidintos vieneto sąnaudos, tad pelnas atitinkamai sumažėjo. Manoma, kad tų investicijų poveikis visai Sąjungos pramonei yra pakankamas, kad bet koks galimas priežastinis ryšys tarp subsidijuojamo Kinijos importo ir Sąjungos pramonės patirtos žalos susilpnėtų, neatsižvelgiant į tai, ar tas poveikis vertinamas atskirai arba kartu su kitais žinomais veiksniais.

                     (864)

                     Remiantis ETRMA pateikta informacija, nagrinėjamuoju laikotarpiu karštojo restauravimo proceso (kurį naudoja tik dideli gamintojai) naudojimas faktiškai sumažėjo (produkcija sumažėjo nuo 2,3 mln. 2014 m. iki 2,1 mln. tiriamuoju laikotarpiu). Taigi tais skaičiais nėra patvirtinamas teiginys, kad dėl dviejų didelių gamintojų investicijų buvo sukurti pernelyg dideli pajėgumai. Todėl teiginys dėl sau padarytos žalos buvo atmestas.

                     (865)

                     Tam tikros suinteresuotosios šalys pateikė pastabą, kad didėjanti mažesnių padangų paklausa įvairiais metais tikriausiai padarė poveikį produktų asortimentui taip, kad tiriamojo laikotarpio pabaigoje buvo parduodama proporcingai daugiau mažesnių padangų. Dėl miestuose taikomų transporto priemonių svorio ir dydžio apribojimų ir elektroninės prekybos augimo (krovinius tenka padalyti į mažesnes siuntas, o tam atitinkamai reikia daugiau lengvųjų sunkvežimių ir lengvųjų komercinių furgonų), įvyko poslinkis link didesnės mažesnių padangų paklausos. Ši pastaba taikytina ne tik Sąjungos gamintojų pardavimui. Kinijos importuojamais produktais taip pat siekiama patenkinti padidėjusią mažesnių padangų paklausą, tad tuo (iš dalies) paaiškinamas Kinijos importuojamų produktų pardavimo kainų sumažėjimas.

                     (866)

                     Kalbant apie teiginį dėl produktų asortimento raidos, Komisijos surinkta informacija apie įvairių dydžių padangas, nagrinėjamuoju laikotarpiu parduodamas Sąjungos rinkoje, nepatvirtina argumento, kad kainos ir sąnaudos yra mažesnės dėl palyginti stipresnės mažesnių padangų pozicijos rinkoje (129). Iš tiriamojo laikotarpio duomenų iš tikrųjų matyti, kad produktų asortimentas rinkoje yra pastovus ir kad daugiausia yra pagrindinių dydžių padangų. Be to, toks vidutinio produkto dydžio sumažėjimas nėra akivaizdus pagal Eurostato duomenis apie Kinijos importą; šie duomenys kaip tik rodo, kad nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio iš Kinijos importuojamų padangų svertinė vertė padidėjo 3 % (130) Kita vertus, Komisija pažymėjo, kad pramonė ėmėsi bendro struktūrinio pritaikymo siekdama sumažinti sąnaudas dėl grandininio poveikio įvairioms pakopoms. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

               5.5.   Išvada dėl priežastinio ryšio

                     (867)

                     Nustatytas Sąjungos gamintojams darytos žalos ir subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies priežastinis ryšys.

                     (868)

                     Dėl didelio spaudimo Sąjungos pramonės kainoms ir apimčiai, kurį nagrinėjamuoju laikotarpiu darė augantis subsidijuotas importas iš nagrinėjamosios šalies, Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti po krizės augančia Sąjungos rinka. Iš tikrųjų aršiausia konkurencija vyksta 3 pakopoje, kurioje importuojama daugiausia Kinijos produktų, bet daromas poveikis ir aukštesnėms pakopoms, kaip paaiškinta 825 ir 826 konstatuojamosiose dalyse. Iš pirmiau pateiktos žalos rodiklių analizės matyti, kad visos Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai poveikio turėjo didėjantis subsidijuotas importas maža kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai smarkiai mažinamos Sąjungos kainos. Kinijos eksportuotojams pavyko gauti didelę rinkos dalį Sąjungos pramonės sąskaita, dėl to sumažėjo užimtumas ir gamybos pajėgumai. Nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonė prarado 5,2 procentinio punkto rinkos dalies, o Sąjungos rinkoje didėjant suvartojimui pardavimo apimtis nesikeitė. Be to, stebima visos Sąjungos pramonės pelningumo mažėjimo tendencija ir nuostoliai pirmiausia susiję su 3 pakopos padangomis.

                     (869)

                     Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir jį atskyrė nuo subsidijuoto importo žalingo poveikio. Paaiškėjo, kad kitų nustatytų veiksnių, kaip antai importo iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos gamintojų pardavimo eksportui rezultatų ir sąnaudų raidos, poveikis Sąjungos pramonės rinkos dalies, kainų ir pelningumo neigiamai raidai priežastinio ryšio nesusilpnina. NET įvertinus jų bendrą poveikį Komisijos išvada nepasikeitė: jei nebūtų buvę subsidijuoto importo, Sąjungos pramonei nebūtų padarytas toks didelis neigiamas poveikis. Visų pirma, rinkos dalis nebūtų sumažėjusi iki tokio lygio ir būtų išlaikytas užimtumo lygis.

                     (870)

                     Tad Komisija pirminiame etape padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, priežastinis ryšys tarp žalos ir subsidijuoto importo nesusilpnėjo.

                     (871)

                     Nei Rusijos importuojami produktai (dėl nedidelio kiekio), nei importas iš Japonijos, Korėjos ir Turkijos (dėl tarpusavio sandorių kainų, kurios buvo net didesnės nei Kinijos kainos) nebuvo pagrindinė žalos Sąjungos pramonei priežastis. Sąjungos eksporto veiklos rezultatai ir sąnaudų raida taip pat nėra Sąjungai padarytos žalos priežastis. Sąjungai padarytos žalos taip pat negalima paaiškinti kitais faktais, kaip antai investicijomis į restauravimo verslą, kurias padarė du dideli gamintojai, ir produktų asortimento raida.

                     (872)

                     Tad Komisija patvirtino 835–871 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus nustatytus faktus, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl subsidijuoto importo iš KLR ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai ir bendrai, priežastinis ryšys nesusilpnėjo.

               6.   SĄJUNGOS INTERESAI

                     (873)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės ir importuotojų interesus.

               6.1.   Sąjungos pramonės interesai

                     (874)

                     Tikėtina, kad galimų antisubsidijų priemonių poveikis Sąjungos gamintojams ir ypač MVĮ bus teigiamas. Jie galėtų pasinaudoti augančiu suvartojimu ir vykdyti veiklą rinkoje sąžiningomis sąlygomis. Ypač tikimasi, kad tokiomis sąlygomis Sąjungos gamintojai galės padidinti savo pardavimo apimtį ir taip atgauti dalį prarastos rinkos dalies. Dėl to atitinkamai padidėtų Sąjungos gamybos apimtis ir pajėgumų naudojimo koeficientas. Sąžiningomis sąlygomis Sąjungos pramonė galėtų padidinti kainas ir pataisyti savo finansinę padėtį.

                     (875)

                     Atsižvelgiant į padangų restauravimo verslo ryšį su restauruotinų padangų gamyba, taikant siūlomas priemones būtų, visų pirma, užtikrintas padangų restauravimo pramonės gyvybingumas. Dėl to pagerėtų užimtumas, ypač todėl, kad restauruotinų padangų gamybos pramonė yra imli darbui ir yra išsidėsčiusi visoje Sąjungoje.

                     (876)

                     Tam tikros suinteresuotosios šalys („China National Tire Group“ ir „Pirelli“, „Giti Group“ ir „Kirkby“) mano, kad restauravimo pramonei Sąjungoje neigiamą poveikį padarytų sumažėjusi padangų karkasų pasiūla ir padidėjusi kaina. Jų nuomone, antidempingo priemonės 1 ir 2 pakopų padangoms padarytų neigiamą poveikį nepriklausomiems Sąjungos restauruotojams, kurie savo gamybos linijoje naudoja tų pakopų padangų karkasus.

                     (877)

                     Komisija su tuo vertinimu nesutiko. Nepaisant to, kad dideli Sąjungos gamintojai vykdo integruotas restauravimo operacijas, daugelį jų padangų karkasų vis dar restauruoja nepriklausomi Sąjungos restauruotojai. Be to, nepriklausomi Sąjungos restauruotojai Komisijai pranešė, kad šiuo metu yra pernelyg didelė padangų karkasų pasiūla. Jų vertinimu, daugelis vartotojų mano, kad jiems pigiau pirkti žemos pakopos Kinijos padangas nei restauruoti turimas. Tai reiškia, kad daugelį karkasų, kuriuos būtų galima restauruoti, teko išmesti. Svarbiausia tai, kad nepriklausomi restauruotojai ir asociacijos priemonėms pritarė ir nė vienas Sąjungos restauruotojas nepareiškė jokių prieštaravimų dėl priemonių. Vadinasi, priemonės atitinka Sąjungos restauravimo pramonės interesus.

               6.2.   Sąjungos naudotojų ir importuotojų interesai

                     (878)

                     Pranešimas apie inicijavimą buvo išsiųstas daugiau nei 40 nagrinėjamojo produkto importuotojų ir naudotojų ir jų asociacijų.

                     (879)

                     Atrankos klausimyno atsakymus pateikė penki nesusiję importuotojai. Jiems tenka [10–15 %] viso iš KLR importuojamo kiekio. Iš tų penkių bendrovių dvi buvo atrinktos pagal jų importo apimtį (kuri sudaro [6–10 %] viso iš Kinijos importuojamo kiekio) ir atsakė į klausimyną.

                     (880)

                     Abiejų atrinktų importuotojų atveju nagrinėjamojo produkto importas iš Kinijos per tiriamąjį laikotarpį sudarė didelę apyvartos dalį. Jų verslo modelis iš esmės grindžiamas sutartimis su Kinijos eksportuojančiais gamintojais, nors jie turi ir kitų šaltinių (šalies viduje arba kitose trečiosiose šalyse). Taigi, nors priemonės turėtų poveikį jų veiklai, taip pat tikimasi, kad nustačius priemones kainos Sąjungos rinkoje padidės iki sąžiningų lygių.

                     (881)

                     Yra ir kitoks verslo modelis, grindžiamas „prekybos tik konteineriais strategija“. Šiuo atveju importuotojai gali lanksčiau keisti tiekimo šaltinius. Prie šios kategorijos priskirtini trys iš neatrinktų importuotojų, kuriems tiriamuoju laikotarpiu teko mažiau nei 2 % viso importo iš Kinijos apimties. Toks nedidelis bendradarbiavimo lygis suponuoja, kad priemonės, kurios bus nustatytos, didelio poveikio jų veiklai nepadarys.

                     (882)

                     Su Komisija susisiekė dar dvylika importuotojų ir dvi importuotojų asociacijos, dauguma iš jų – po registracijos reglamento paskelbimo. Jie pateikė pastabų dėl registracijos ir galimo priemonių nustatymo. Tačiau nė vienas Sąjungos importuotojas pagrįstų teiginių nepateikė.

                     (883)

                     „China National Tire Group“ ir „Pirelli“, „Giti Group“ ir „Heuver“ teigė, kad patvirtinus priemones Kinijos importo apimtis sumažėtų ir apskritai sumažėtų pasiūla. Dėl to savo ruožtu, kaip manoma, padidėtų kainos ir tai nebūtų naudinga galutiniams naudotojams. Jeigu būtų taikomos Sąjungos pramonės apsaugos priemonės, tai taip pat reikštų, kad galutiniams vartotojams būtų siūloma mažesnė produktų įvairovė.

                     (884)

                     Komisija nusprendė, kad Sąjungoje yra pakankami bendri pajėgumai, kad vidaus rinkoje būtų užtikrinta pasiūla, kaip matyti iš 1 ir 6 lentelių. Be to, yra daug trečiosiose šalyse (Turkijoje, Pietų Korėjoje, Japonijoje, Rusijoje, Tailande ir daugelyje kitų šalių) įsisteigusių gamintojų, kurie jau vykdo prekybos veiklą Sąjungos rinkoje. Jų bendroji pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo palyginti pastovi, o rinkos dalis sudarė apie 12 % Komisija priminė, kad Kinijos kainos buvo gerokai mažesnės nei visų kitų pagrindinių importuojančių šalių kainos; remiantis Eurostato duomenimis, vidutinė importo iš Kinijos kaina buvo 128,8 EUR už vienetą, o importo iš visų kitų šalių kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo 189 EUR už vienetą. Taigi galima pagrįstai tikėtis, kad Sąjungos rinkoje atkūrus vienodas sąlygas importo iš visų šalių srautais bus užtikrinta reikiama pasiūla.

                     (885)

                     Komisija taip pat priminė, kad Sąjungos rinka yra konkurencinga rinka, kurioje daugelis gamintojų, vykdančių veiklą visose pakopose, aršiai konkuruoja. Taigi importuojant sąžiningomis kainomis Sąjungos pramonės kainoms bus ir toliau daromas papildomas konkurencinis spaudimas.

                     (886)

                     Keli importuotojai tvirtino, kad, jeigu priemonės būtų nustatytos, jiems gali tekti visai pasitraukti iš rinkos. Komisija priminė, kad antisubsidijų priemonių taikymo tikslas – atkurti vienodas sąlygas, kad Sąjungos gamintojai ir trečiųjų šalių gamintojai konkuruotų vienodomis sąlygomis. Taigi muitai nustatomi tik tokiu mastu, kad Kinijos importas galėtų ir toliau konkuruoti su Sąjungos gamintojų produktais, bet sąžiningomis kainomis. Be to, atsižvelgiant į tai, kad taikant priemones didelis skirtumas tarp subsidijuotų Kinijos kainų ir importo iš visų kitų šalių kainų bus sumažintas, importuotojams atsivers daugiau verslo galimybių parduoti autobusų ir sunkvežimių padangas iš kitų šalių.

                     (887)

                     Komisija padarė išvadą, kad priemonės nebūtų naudingos importuotojams, kurie labiausiai priklauso nuo labai pigių Kinijos padangų importo. Tačiau didesnį portfelį turintys importuotojai tikriausiai nepatirs didelio sąžiningos konkurencijos atkūrimo poveikio.

                     (888)

                     Tiekėjų interesai

                     (889)

                     Protektorių tiekėjai pateikė pastabų, kuriomis pritarė antisubsidijų priemonių nustatymui, teigdami, jog tokios priemonės yra būtinos, kad padangų restauravimo pramonė išgyventų. Jeigu padangų restauravimo veikla nebus vykdoma, bus padarytas didelis poveikis jų verslui. Komisija padarė išvadą, kad priemonės atitinka protektorių tiekėjų interesus.

               6.3.   Kiti interesai

                     (890)

                     Sąjunga jau seniai laikosi politikos (131), kuria siekiama mažinti atliekas ir tvariai tvarkyti žaliavas. Iš tikrųjų Sąjungos politika yra faktiškai dvejopa: ji susijusi su atliekų vengimu ir ja skatinamas perdirbimas (132). Be to, nustatytas horizontalusis politikos tikslas skatinti mažųjų ir vidutinių įmonių veiklą Sąjungos rinkoje (133).

                     (891)

                     Padangų restauravimas yra itin svarbus tikrajai žiedinei ekonomikai. Be aukšto patikimumo, veiksmingumo rezultatų ir saugos standartų užtikrinimo, padangų restauravimas taip pat teikia daug naudos aplinkos požiūriu (suvartojama mažiau žaliavų ir energijos, išmetama mažiau CO2, mažesnė tarša, suvartojama mažiau vandens). Taigi siūlomos priemonės taip pat padėtų pasiekti platesnius visuomeninius tikslus, įtvirtintus tam tikrų krypčių Sąjungos politikoje.

                     (892)

                     Kelios suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad aukštos klasės padangų gamintojai gamina naujas kokybiškas padangas, kurių yra ilgas tarnavimo laikas ir kurias galima restauruoti. Jeigu neliktų padangų restauravimo pramonės, konkurencija padangų sektoriuje vyktų tik kainomis: pramonė būtų išsunkta, tiekimo grandinė netektų vertės, Sąjungoje būtų siūlomos tik žemesnės kokybės padangos.

                     (893)

                     AIRP tvirtino, kad padangų restauravimo veikla yra žiedinės ekonomikos pavyzdys, nes restauruojant vieną padangą (palyginti su naujos padangos gamyba) suvartojama 70 % mažiau žaliavų, 65 % mažiau energijos ir 19 % mažiau vandens, išmetama 37 % mažiau CO2, 21 % sumažėja oro tarša (dalelių kiekis) ir 29 % sumažėja dirvožemio erozija šalyse, kuriose gaminamas natūralusis kaučiukas.

                     (894)

                     Be to, dėl padangų restauravimo pramonės vykdomos veiklos užkertamas kelias 240 000 tonų nusidėvėjusių padangų kaupimuisi per metus. Taigi taikant priemones, kuriomis Sąjungoje būtų apsaugotos aukštos kokybės restauruotinos padangos ir kurios iš esmės būtų nenaudingos vieno naudojimo padangoms, būtų galima užkirsti kelią atliekų susidarymui, kaip numatyta Atliekų direktyvoje, nes taip būtų remiamas gyvybingo padangų restauravimo verslo išlikimas Sąjungoje.

                     (895)

                     Remiantis AIRP atliktais tyrimais, restauruodama padangas Italija kasmet sutaupo vidutiniškai 30 mln. litrų žalios naftos ir daugiau nei 20 000 tonų kitų strategiškai svarbių žaliavų, kaip antai natūraliojo kaučiuko ir sintetinės gumos, augalinių anglių, tekstilės pluošto, plieno ir vario, taip pat 10 202 tonomis sumažina išmetamą CO2 kiekį. Remiantis tais pačiais tyrimais, restauruojant vieną padangą išmetamas CO2 kiekis sumažinamas 26,5 kg.

                     (896)

                     Taigi taikant priemones, kuriomis Sąjungoje būtų apsaugotos aukštos kokybės restauruotinos padangos ir kurios iš esmės būtų nenaudingos vienkartinio naudojimo padangoms, būtų galima dar labiau užtikrinti politikos suderinamumą su Sąjungos atliekų mažinimo ir žiedinės ekonomikos tikslais, nes taip būtų remiamas gyvybingo padangų restauravimo verslo išlikimas Sąjungoje. Be to, atsižvelgiant į tai, kad šiame sektoriuje vykdo veiklą daugiausia MVĮ, priemonės taip pat derėtų su svarbiu Komisijos tikslu remti tokias bendroves.

               6.4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

                     (897)

                     Antisubsidijų priemonių poveikis Sąjungos gamintojams būtų teigiamas. Nepaisant teiginių apie galimą neigiamą poveikį Sąjungos importuotojams, muitas vis tiek nebūtų neproporcingas, atsižvelgiant į bendrą poveikį visai Sąjungos pramonei. Faktiškai manoma, kad dėl turimų Sąjungos pramonės pajėgumų ir iš kitų šalių importuojamų produktų rizika sumažėtų, nes atsirastų alternatyvių tiekimo šaltinių. Jeigu nebeliktų subsidijuoto importo, būtų atkurta sąžininga konkurencija ir vienodos sąlygos visiems ir tai būtų naudinga sveikai visos Sąjungos padangų rinkos plėtrai ir būtų stiprinamas politikos suderinamumas su Sąjungos žiedinės ekonomikos, atliekų vengimo ir MVĮ apsaugos tikslais. Atsižvelgiant į tai, nėra jokių įtikinamų priežasčių autobusų ir sunkvežimių padangų importui iš KLR nenustatyti priemonių.

                     (898)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Hämmerling“ tvirtino, kad antisubsidijų muitų nustatymas neatitinka Sąjungos interesų pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį. Ji pacitavo Komisijos išvadą, išdėstytą ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje ir tvirtino, kad „toks neatsargus požiūris“ yra nepriimtinas. Tačiau, kadangi „Hämmerling“ nepateikė jokių argumentų arba papildomų įrodymų dėl akivaizdžiai neproporcingų didelių dėl priemonės taikymo importuotojams tenkančių sąnaudų, iš kurių būtų matyti, kad svertinį konkuruojančių interesų vertinimą reikia peržiūrėti, Komisija tą teiginį atmetė.

                     (899)

                     Todėl tikėtina, kad nustačius antisubsidijų priemones Sąjungos pramonė galėtų išlikti rinkoje ir galėtų pagerinti savo padėtį. Kyla didelis pavojus, kad nenustačius priemonės Sąjungos pramonei tektų svarstyti galimybę vidutinės trukmės laikotarpiu pasitraukti iš restauruotų padangų verslo ir būtų neišvengiamai naikinamos darbo vietos, kaip jau buvo užsidarius dešimtims MVĮ, kaip išdėstyta 729 konstatuojamojoje dalyje. Kalbant apie importuotojus ar naudotojus, šiame tyrimo etape nėra jokių įtikinamų priežasčių KLR kilmės autobusų ir sunkvežimių padangų importui nenustatyti antisubsidijų priemonių. Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį nėra jokių svarbių priežasčių, dėl kurių priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų.

               7.   GALUTINĖS ANTISUBSIDIJŲ PRIEMONĖS

                     (900)

                     Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijų, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti galutines antisubsidijų priemones.

               7.1.   Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)

                     (901)

                     Siekdama nustatyti priemonių dydį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonei daromą žalą.

                     (902)

                     Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir, parduodama panašų produktą Sąjungos rinkoje, gauti tokį pelną neatskaičius mokesčių, kokį tokios rūšies pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra subsidijuoto importo. Toks tikslinis pelnas buvo nustatytas atsižvelgiant į pelną, kurį Sąjungos pramonė buvo pasiekusi 2014 m. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį tie metai buvo vertinami kaip nagrinėjamojo laikotarpio metai, kuriais geriausiai pavyko atkurti normalias konkurencijos sąlygas, nes iš Kinijos importuojamų produktų kiekis buvo mažiausias, o vidutinė importo kaina buvo didžiausia.

                     (903)

                     Po faktų atskleidimo lygiagrečiame antidempingo tyrime kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad iš esmės sutariama dėl Sąjungos rinkos pasidalijimo į tris pakopas ir kad buvo atlikta išsami kiekvieno segmento analizė ir pateikti jo duomenys. Tačiau vieno tikslinio pelno naudojimo visoms pakopoms metodas, taikomas pirminiame etape, būtų pernelyg didelė Sąjungos gamintojų, kurie negalėjo pasiekti visai pramonei numatyto tikslinio pelno, apsauga nuo subsidijuoto 3 pakopos padangų importo. Tad apskaičiuodama nežalingą kainą ir žalos skirtumą, kad būtų tinkamai taikoma mažesnio muito taisyklė, Komisija turėtų naudoti kiekvienos pakopos pelningumą.

                     (904)

                     Komisija teiginį priėmė. Ji mano, kad šiuo konkrečiu atveju būtų geriau nustatyti tikslinį pelną kiekvienai pakopai, nes pasirinkta priemonė yra fiksuoto dydžio muitas už padangą, kuris savo ruožtu yra grindžiamas pagal kiekvienos pakopos produkto kontrolės numerį nustatytu žalos skirtumu. Tad ji peržiūrėjo ir nustatė naują tikslinį pelną: 17,9 % 1 pakopai, 17,9 % 2 pakopai ir 6,1 % 3 pakopai.

                     (905)

                     „Giti Group“ tvirtino, kad 2014 m., kurie yra naudojami kaip tikslinio pelno pagrindas, buvo neįprasti metai, nes 1 ir 2 pakopų pelningumas buvo vienodas, o kitais dvejais metais – skyrėsi.

                     (906)

                     Komisija priminė, kad turi nustatyti tikslinį pelną pasirinkusi metus, kurie labiausiai atitinka įprastas konkurencijos sąlygas, neiškreiptas dėl subsidijuoto importo. Orientuojantis į tai, 2014 m. buvo mažiausia subsidijuoto importo apimtis ir rinkos dalis, palyginti su 2015 arba 2016 m., tad pastarųjų dvejų metų įtraukti nederėtų. Komisija negalėjo pasirinkti ir ankstesnių nei 2014 metų, nes nėra tų metų patikrintos informacijos. Todėl tas teiginys buvo atmestas.

                     (907)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys (skundo pateikėjas, Suomijos padangų specialistai, Italijos padangų restauruotojų asociacija, „Bipaver“, VIPAL, Portugalijos restauravimo pramonės įmonių asociacija, „Bundesverband Reifenhandel und Vulkaniseur-Handwerk“) mano, kad 3 pakopai nustatytas 6,1 % tikslinis pelnas, nurodytas lygiagretaus antidempingo tyrimo faktų atskleidimo dokumente, buvo pernelyg mažas, kad būtų galima kompensuoti restauruotojų patirtą žalą, ir kad reikėtų pagrįstai naudoti maždaug 10 % pelno, kuris buvo pasiektas prieš užplūstant importui, normą.

                     (908)

                     Komisija priminė, kad 3 pakopos padangų rinkai būdinga, kad joje parduodamos restauruotos ir naujos padangos, kurios aktyviai tarpusavyje konkuruoja dėl rinkos dalies. Kaip preliminariai nustatyta 824 konstatuojamojoje dalyje, dėl netvaraus restauravimo pramonės nuostolių lygio kilo pavojus visos Sąjungos restauravimo veiklos išlikimui. Be to, kaip preliminariai nustatyta 868 konstatuojamojoje dalyje, tie nuostoliai taip pat daro poveikį pelningumui, kurį gali pasiekti 1 ir 2 pakopų segmentuose veiklą vykdančios bendrovės. Tuos nustatytus faktus reikia vertinti atsižvelgiant į aiškų Sąjungos interesą, kad egzistuotų stipri restauravimo pramonė, kaip numatyta 153 konstatuojamojoje dalyje.

                     (909)

                     Komisija atitinkamai nusprendė įvertinti teiginį, kad 2014 m. pasiektu 3 pakopos 6,1 % pelningumu, kaip pažymėta galutinio faktų atskleidimo dokumente, būtų neįmanoma tinkamai užtikrinti Sąjungos restauravimo pramonės išlikimo.

                     (910)

                     Tuo tikslu ji nusprendė peržiūrėti toje pakopoje veiklą vykdančių bendrovių pasiektus pelningumo lygius 2014 m., remdamasi duomenimis, gautais patikrintuose klausimynų atsakymuose. Atrinktų didelių bendrovių, vykdančių veiklą 3 pakopos padangų restauravimo srityje, pelningumo lygis 2014 m. buvo – 6,04 % Atrinktų MVĮ lygis buvo 2,71 % Iš tų skaičių matyti, kad 2014 m. restauravimo pramonei, kuri sudaro didelę visos Sąjungos pramonės dalį, Kinijos importas jau buvo padaręs poveikį.

                     (911)

                     Komisija atitinkamai siekė nustatyti, kokį tikslinį pelną turėtų pasiekti Sąjungos 3 pakopos padangų gamintojai įprastomis konkurencijos sąlygomis, sutelkdama dėmesį į restauruotojus. Kad atliktų tokį vertinimą, ji taip pat naudojosi bylos medžiagos informacija. Skunde nustatyta, kad 3 pakopos nagrinėjamojo produkto gamintojų tikslinis pelnas yra 9,2 % – toks pelnas, skundo pateikėjų teigimu, užtikrintų pakankamas operacijas visiems 3 pakopoje veiklą vykdantiems gamintojams (įskaitant nagrinėjamojo produkto restauruotojus). Tas skaičius taip pat atitiko nagrinėjamojo produkto restauruotojų pastabas, kurias jie pateikė atsakydami į galutinio faktų atskleidimo dokumentą per lygiagretų antidempingo tyrimą, ir kuriose tvirtinta, kad 3 pakopos gamintojų atveju Komisija turėtų naudoti maždaug 9 % pelningumo lygį. Tas argumentas buvo iš esmės grindžiamas 2014 m. skaičiais, iš kurių jau buvo matyti, kad Sąjungos restauravimo pramonė patyrė žalą. Komisija taip pat išnagrinėjo atrinktų Sąjungos restauruotojų pateiktus duomenis už 2006 ir 2007 m., kurie, Sąjungos restauruotojų teigimu, buvo paskutiniai metai, kai konkurencija vyko įprastomis sąlygomis. Tais metais Sąjungos restauruotojų pelningumas buvo 9,4 %

                     (912)

                     Komisija palygino tuos skaičius su apibendrintais 3 pakopos pelningumo skaičiais, susijusiais su atrinktais Sąjungos gamintojais 2014 m. Neatsižvelgiant į MVĮ veiklos rezultatų reikšmę, palyginti su visa Sąjungos pramone, tais metais 3 pakopos pelningumas buvo 9,2 % Šis nesvertinis rezultatas buvo tinkamesnis nei pirmesnis svertinis rezultatas (6,1 %). 3 pakopos MVĮ 2014 m. jau patyrė didelį Kinijos importo poveikį, tad tų metų svertiniai rezultatai neatspindi visų įprastų konkurencijos sąlygų restauravimo sektoriuje.

                     (913)

                     Todėl Komisija nusprendė, kad būtų geriau apskaičiuoti 2014 m. tikslinį pelną taip, kad būtų sumažintas tais metais jau pastebėtas žalingas Kinijos importo poveikis ir Sąjungos restauravimo pramonei. Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą informaciją Komisija nusprendė 3 pakopos nagrinėjamojo produkto gamintojams nustatyti 9,2 % tikslinį pelną. Tai yra minimali nežalinga kaina, kurią Sąjungos 3 pakopos gamintojai turi gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, tinkamai atsižvelgiant į restauravimo pramonės poreikius.

                     (914)

                     „Heuver“ teigė, kad Komisija negali atskirti restauruotų padangų nuo naujų padangų, nes kalbant apie jų pakeičiamumą jos nuosekliai laikomos tuo pačiu produktu. Be to, visa žalos ir priežastinio ryšio analizė buvo atlikta nedarant jokio skirtumo tarp tų produktų.

                     (915)

                     Ta šalis tvirtino, kad Komisija nepateikė tinkamo pagrindimo, kodėl nukrypstama nuo šio tyrimo nagrinėjamojo laikotarpio, ir kad Kinijos importas padarė poveikį visai Sąjungos pramonei dar 2014 m. Be to, ta šalis tvirtino, kad faktas, jog tas tikslinis pelnas kartais nebuvo pasiektas, kai KLR importas nedarė žalos Sąjungos pramonei (2008–2014 m.), akivaizdžiai reiškia, jog yra kitų žalos priežasčių.

                     (916)

                     „Xingyuan Group“ tvirtino, kad 9,2 % tikslinis pelnas nėra tinkamas, nes jis nėra patikrintas. 2006 ir 2007 m. labai nutolę nuo dabartinės padėties ir nėra jokių įrodymų, kad 2014 m. Sąjungos pramonė patyrė žalą. Be to, ta šalis teigė, kad tikslinio pelno tikslas yra ne užtikrinti pramonės išlikimą, o pašalinti žalingo dempingo poveikį. Jos teigimu, nesvertinio pelningumo dydžio naudoti negalima. „China National Tire Group“ pakartojo panašų teiginį po galutinio faktų atskleidimo.

                     (917)

                     „China National Tire Group“ pareiškė, kad Komisija neatliko priežastinio ryšio tarp Kinijos importo ir Sąjungos restauravimo pramonės veiklos rezultatų analizės. Be to, ta šalis teigė, kad pelno dydis turėtų apsiriboti pelno dydžiu, kurio Sąjungos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis įprastomis rinkos konkurencijos sąlygomis. Jos teigimu, vertindama tinkamą 3 pakopos tikslinį pelną Komisija negali atskirti naujų padangų nuo restauruotų padangų. Galiausiai ji pareiškė, kad Komisija nepaaiškino, kodėl 3 pakopos segmentui nustatė 9,2 % tikslinį pelną. Šalis tą teiginį pakartojo po galutinio faktų atskleidimo.

                     (918)

                     CCCMC ir CRIA teigė, kad 3 pakopos segmentui nustatytas 9,2 % tikslinis pelnas neatitinka įprastų konkurencijos sąlygų, o 2006 ir 2007 m. nėra tinkamas lyginamasis kriterijus žalai nustatyti. Kadangi Komisija skyrė pernelyg daug dėmesio 3 pakopos restauruotojams, tai pakenkė jos atliktai visos Sąjungos pramonės žalos analizei. Po galutinio faktų atskleidimo tos šalys pakartojo panašius teiginius.

                     (919)

                     „Prometeon“ tvirtino, kad peržiūrėtais žalos skirtumo skaičiavimais patvirtinama išvada, kad tariama žala yra nežymi. Bendri nuostoliai, kuriuos galima priskirti 3 pakopos segmentui, sudaro apie 54 mln. EUR, t. y. 91 % visos Sąjungos pramonės patirtos žalos, o 1 ir 2 pakopose nuostolių nebuvo. Ji taip pat pakartojo savo teiginį, kad reikėtų pasirinkti kitokią priemonę. Po galutinio faktų atskleidimo ta šalis ir „Hämmerling“ pakartojo panašius teiginius.

                     (920)

                     Komisija tuos teiginius atmetė dėl toliau nurodytų priežasčių.

                     (921)

                     Pirma, 3 pakopai nustatytas 9,2 % tikslinis pelnas grindžiamas faktiniu atrinktų 3 pakopos Sąjungos gamintojų pelningumu 2014 m. prieš nustatant bendrovių svertinę vertę pagal pakopas. Nėra netinkama šiam tikslui nenustatyti svertinės vertės, kad būtų sumažintas MVĮ, kuriems didelis Kinijos importas jau turėjo įtakos, veiklos rezultatų poveikis.

                     (922)

                     Antra, tai, kad Komisija daro nuorodą į 2006–2007 m., to vertinimo nekeičia. Veikiau patvirtina nustatytus faktus, pagrįstus nesvertiniais 2014 m. rezultatais, kaip pagrįstą lyginamąjį kriterijų. Nė viena suinteresuotoji šalis neteigė, kad 2006–2007 m. konkurencijos sąlygos buvo iškreiptos. Atrinkti restauruotojai savo finansinėmis ataskaitomis pagrindė teiginį, kad jų įprastas pelningumas 2006–2007 m. vidutiniškai sudarė 9–10 %

                     (923)

                     Trečia, 3 pakopos tikslinis pelnas, nustatytas remiantis 2014 m. nesvertiniais rezultatais, taip pat atitiko skunde siūlomą tikslinio pelno lygį. Taigi Sąjungos pramonė manė, kad tas skaičius (t. y. 9,2 %) būtų tinkamas tikslinis pelnas, dar inicijavimo etape, t. y. gerokai iki to momento, kada Komisija pradėjo svertinės vertės nustatymo procesą.

                     (924)

                     Todėl Komisija atmetė tuos teiginius ir patvirtino savo sprendimą 3 pakopos padangoms nustatyti 9,2 % tikslinį pelną.

                     (925)

                     Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms nustatytas taip pat, kaip ad valorem subsidijos norma šioms bendrovėms.

               7.2.   Galutinės priemonės

                     (926)

                     Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, Komisija registracijos reglamentu nustatė reikalavimą registruoti KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importą, atsižvelgdama į galimą kompensacinių priemonių taikymą atgaline data pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 (134) 24 straipsnio 5 dalį. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 buvo panaikintas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1579 4 straipsniu.

                     (927)

                     Pagal Suderintos sistemos paaiškinimų 8708 ir 8716 pozicijų paaiškinimus, ratai ir priekabų bei puspriekabių ratai su padangomis turi būti priskiriami 8708 ir 8716 pozicijoms. Kadangi gali kilti priemonių vengimo pavojus veiklos vykdytojams importuojant ratus su kiniškomis padangomis, Komisija nusprendė, kad siekiant sumažinti šį pavojų būtų tikslinga stebėti tokių ratų importą. Be to, taikant tokią stebėsenos sistemą surinktą informaciją būtų galima panaudoti, jei ateityje pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnį reikėtų atlikti vengimo tyrimą. Todėl importuojamiems ratams ir priekabų bei puspriekabių ratams su naujomis ar restauruotomis guminėmis pneumatinėmis padangomis, naudojamomis autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, turėtų būti nustatyti atskiri TARIC kodai.

                     (928)

                     „Hämmerling“ tvirtino, kad pagrindiniame reglamente nėra nustatytas teisinis pagrindas Komisijai klasifikuoti prekes muitinės tikslais. Kaip paminėta 927 konstatuojamojoje dalyje, pagal Suderintos sistemos paaiškinimų 8708 ir 8716 pozicijų paaiškinimus, ratai ir priekabų bei puspriekabių ratai su padangomis turi būti priskiriami 8708 ir 8716 pozicijoms. Toje konstatuojamojoje dalyje paaiškinamas Komisijos ketinimas stebėti naujų ar restauruotų guminių pneumatinių padangų, naudojamų autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, kurios buvo montuojamos ant rato ir pagal muitų teisę teisingai priskiriamos Kombinuotosios nomenklatūros 87 skirsniui (135), importą.

                     (929)

                     Antisubsidijų tyrimas buvo atliekamas kartu su lygiagrečiu antidempingo priemonių tyrimu, kurį atliekant nagrinėtas tik žalos pašalinimo lygis. Atsižvelgiant į mažesnio muito taisyklę ir tai, kad ad valorem išreikštos galutinės kompensuotinų subsidijų sumos kai kuriais atvejais yra mažesnės už žalos pašalinimo lygį, Komisija nustatys apskaičiuotų galutinių kompensuotinų subsidijų sumų dydžio galutinį kompensacinį muitą ir tada nustatys galutinį antidempingo muitą, kuris neviršytų atitinkamo žalos pašalinimo lygio.

                     (930)

                     Remdamasi šia metodika ir su šiuo atveju susijusiais faktais, visų pirma tuo, kad priemonės neturi būti didesnės už žalos skirtumą, Komisija mano, kad šiuo atveju nėra dvigubo skaičiavimo pavojaus.

                     (931)

                     Atsižvelgiant į aukštą eksportuojančių Kinijos gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas didžiausio muito, nustato atrinktoms bendrovėms, dydžio muitas. Toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

                     (932)

                     Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms bendra subsidijų suma apskaičiuota remiantis atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyta bendra svertine kompensuotinų subsidijų suma, išskyrus nereikšmingas sumas ir subsidijų sumą, skirtą gaminiams, kuriems taikomos pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatos, dotacijoms nustatytą subsidijų sumą. Tačiau Komisija atsižvelgė į nustatytus faktus, susijusius su lengvatiniu skolinimu, nors šioms sumoms nustatyti ji turėjo iš dalies remtis turimais faktais. Iš tiesų, Komisija mano, kad turimi ir tais atvejais naudojami faktai nedarė didelio poveikio informacijai, kuri buvo reikalinga subsidijavimo taikant lengvatinį skolinimą sumai sąžiningai nustatyti, kad eksportuotojams, kurie nebuvo pakviesti bendradarbiauti atliekant tyrimą, nebūtų daromas poveikis dėl šio metodo taikymo.

                     (933)

                     Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatytos šios muitų normos:

                                 Kinijos eksportuojantys gamintojai

                                 Dempingo skirtumas (*1)

                                 Subsidijų skirtumas

                                 Žalos pašalinimo lygis

                                 Kompensacinio muito norma

                                 Antidempingo muito norma

                                 Fiksuoto dydžio kompensacinis muitas

                                 Fiksuoto dydžio antidempingo muitas

                                 „China National Tire Group“

                                 85 %

                                 32,85 %

                                 37,29 %

                                 32,85 %

                                 4,44 %

                                 49,07

                                 0,37

                                 „Giti Group“

                                 56,8 %

                                 7,74 %

                                 29,56 %

                                 7,74 %

                                 21,82 %

                                 11,07

                                 36,89

                                 „Hankook Group“

                                 60,1 %

                                 2,06 %

                                 23,41 %

                                 2,06 %

                                 21,35 %

                                 3,75

                                 38,98

                                 „Xingyuan Group“

                                 106,7 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 3,99 %

                                 57,28

                                 4,48

                                 Kitos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, išvardytos I priede

                                 71,5 %

                                 18,01 %

                                 32,39 %

                                 18,01 %

                                 14,38 %

                                 27,69

                                 21,62

                                 Kitos per antidempingo tyrimą bendradarbiavusios, bet per antisubsidijų tyrimą nebendradarbiavusios bendrovės, išvardytos II priede

                                 71,5 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 0 %

                                 57,28

                                 0

                                 Visos kitos bendrovės

                                 106,7 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 3,99 %

                                 57,28

                                 4,48

                     (934)

                     Šiame reglamente nurodyta individuali antidempingo ir antisubsidijų muito norma bendrovėms nustatyta remiantis šių tyrimų išvadomis. Todėl ji atitinka atliekant šiuos tyrimus nustatytą aptariamos bendrovės padėtį. Todėl ši muito norma (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas visoms kitoms bendrovėms) yra taikoma tik importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, pagamintiems nurodytos bendrovės. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

                     (935)

                     Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pakeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

                     (936)

                     Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis muitas.

                     (937)

                     Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per tiriamąjį laikotarpį neeksportavo į Sąjungą.

                     (938)

                     Atsižvelgiant į naujausią Teisingumo Teismo jurisprudenciją (136), būtų tikslinga nustatyti delspinigių, mokėtinų galutinių muitų grąžinimo atveju, normą, nes pagal susijusias galiojančias muitų nuostatas tokia palūkanų norma nenumatyta, o taikant nacionalines taisykles atsirastų nepagrįstų iškraipymų tarp ekonominės veiklos vykdytojų priklausomai nuo to, kokią valstybę narę jie pasirinko muitiniam įforminimui atlikti.

               8.   PRIEMONIŲ FORMA

                     (939)

                     Komisija nustatė, kad ad valorem muitas turi du didelius trūkumus. Pirma, taikant ad valorem muitą bendrovė skatinama parduoti pigiausius iš produktų iš savo produktų asortimento. Dėl to 3 pakopai būtų daromas papildomas spaudimas, nors nuo aršios nesąžiningos konkurencijos labiausiai reikia apsaugoti būtent šią rinkos pakopą. Todėl Komisija nusprendė, kad 3 pakopos padangoms būtų geriau nustatyti tam tikro absoliutaus lygio muitą.

                     (940)

                     Antra, taikant ad valorem muitą jis gali būti pakankamai didelis brangesniuose 1 ir 2 pakopų segmentuose. Šiuo atveju kyla pavojus, kad tokios kokybiškos padangos taps pernelyg brangios, nors būtent jos gali būti naudingos Sąjungos padangų restauravimo sektoriui. Sąjungos padangų restauruotojams reikia tinkamų padangų, kurias galėtų tiekti Sąjungos 1 ar 2 pakopos gamintojai arba kai kurie Kinijos eksportuotojai, vykdantys veiklą atitinkamoje pakopoje. Jeigu taikant priemones būtų nustatyta pernelyg daug sankcijų 1 ir 2 pakopų produktų importui į Sąjungą, Sąjungos žiedinės ekonomikos politikos tikslams gali būti padarytas neigiamas poveikis.

                     (941)

                     Todėl Komisija nusprendė, kad dėl Sąjungos interesų būtų pagrįsta nustatyti fiksuoto dydžio muitus už vienetą, apskaičiuojamus pagal individualų kiekvieno eksportuotojo žalos skirtumą. Dėl tokių fiksuoto dydžio muitų sumažėtų pavojus, kad subsidijų problema 3 rinkos pakopoje gali būti sprendžiama nepakankamai, nes 3 pakopos padangos importuojamos į Sąjungą dideliais kiekiais ir už jas būtų mokamas gana didelis fiksuoto dydžio muitas, palyginti su jų tikrąja verte. Kartu nustačius tokius muitus sumažėtų pavojus, kad 1 ir 2 pakopos padangų, kurios yra restauruotinos ir kurias gali restauruoti Sąjungos restauruotojai, importui į Sąjungą gali būti nustatyti per dideli muitai.

                     (942)

                     Galiausiai Komisija nusprendė, kad reikėtų nustatyti fiksuoto dydžio galutinius muitus.

               9.   FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

                     (943)

                     Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti tam tikroms importuojamoms KLR kilmės naujoms ir restauruotoms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatyti galutinį kompensacinį muitą.

                     (944)

                     Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 (137) 25 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto teigiamą nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121 ir kurių KN kodai šiuo metu yra 4011 20 90 ir ex 4012 12 00 (TARIC kodas 4012120010), nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

               2.   Galutinis kompensacinis muitas, taikomas eurais už 1 dalyje aprašyto produkto vienetą, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės:

                           Bendrovė

                           Galutinis kompensacinis muitas

                           Papildomas TARIC kodas

                           Xingyuan Tire Group Ltd, Co.; Guangrao Xinhongyuan Tyre Co., Ltd.

                           57,28

                           C331

                           Giti Tire (Anhui) Company Ltd; Giti Tire (Fujian) Company, Ltd; Giti Tire (Hualin) Company Ltd; Giti Tire (Yinchuan) Company, Ltd.

                           11,07

                           C332

                           Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co, Ltd.

                           49,07

                           C333

                           Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

                           3,75

                           C334

                           Kitos per antisubsidijų ir antidempingo tyrimus bendradarbiavusios bendrovės, išvardytos I priede

                           27,69

                           Žr. I priedą.

                           Kitos per antidempingo tyrimą bendradarbiavusios, bet per antisubsidijų tyrimą nebendradarbiavusios bendrovės, išvardytos II priede

                           57,28

                           Žr. II priedą.

                           Visos kitos bendrovės

                           57,28

                           C999

               3.   2 dalyje arba I ar II priede nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašiusysis (-iusioji), patvirtinu, kad (vnt.) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto (nagrinėjamojo produkto), parduodamo eksportuoti į Europos Sąjungą, Kinijos Liaudies Respublikoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

               4.   Ratams ir priekabų bei puspriekabių ratams su naujomis ar restauruotomis guminėmis pneumatinėmis padangomis, naudojamomis autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, priskiriami TARIC kodai 8708701015, 8708701080, 8708705015, 8708705080, 8708709115, 8708709915, 8716909015 ir 8716909080.

               5.   Tais atvejais, kai prekės prieš patekimą į laisvą apyvartą buvo sugadintos ir todėl faktiškai sumokėta ar mokėtina kaina padalijama tam, kad būtų galima nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 131 straipsnį, 2 dalyje nustatyta antisubsidijų muito norma sumažinama procentine dalimi, atitinkančia faktiškai sumokėtos ar mokėtinos kainos padalijimą.

               6.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos. Delspinigių, mokėtinų tuo atveju, kai turi būti grąžinami muitai ir dėl to atsiranda teisė į delspinigių mokėjimą, norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus ją trimis su puse procentiniais punktais.

            2 straipsnis
            Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579 iš dalies keičiamas taip:

                        1)

                        1 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

                           „2.   Galutinis antidempingo muitas, taikomas eurais už 1 dalyje aprašyto produkto vienetą, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės:

                                       Bendrovė

                                       Galutinis antidempingo muitas

                                       Papildomas TARIC kodas

                                       Xingyuan Tire Group Ltd, Co.; Guangrao Xinhongyuan Tyre Co., Ltd.

                                       4,48

                                       C331

                                       Giti Tire (Anhui) Company Ltd; Giti Tire (Fujian) Company, Ltd; Giti Tire (Hualin) Company Ltd; Giti Tire (Yinchuan) Company, Ltd.

                                       36,89

                                       C332

                                       Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co, Ltd.

                                       0,37

                                       C333

                                       Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

                                       38,98

                                       C334

                                       Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės

                                       21,62

                                       Žr. I priedą.

                                       Kitos II priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės

                                       0

                                       Žr. II priedą.

                                       Visos kitos bendrovės

                                       4,48

                                       C999

                           3.   2 dalyje arba I ar II prieduose nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašiusysis (-iusioji), patvirtinu, kad (vnt.) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto (nagrinėjamojo produkto), parduodamo eksportuoti į Europos Sąjungą, Kinijos Liaudies Respublikoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.“

                        2)

                        2 straipsnis pakeičiamas taip.
                        „1 straipsnio 2 dalis gali būti iš dalies keičiama į lentelėje išvardytų bendrovių sąrašą įtraukiant naują eksportuojantį gamintoją ir nustatant individualų muitą, neviršijantį toms bendrovėms, kurios bendradarbiavo atliekant antidempingo tyrimą, bet nebendradarbiavo atliekant antisubsidijų tyrimą, nustatytos muito normos, kai bet koks naujas Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:

                                    a)

                                    2016 m. liepos 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. (tiriamuoju laikotarpiu) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašyto nagrinėjamojo produkto,

                                    b)

                                    nėra susijęs su jokiu Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės,

                                    c)

                                    faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio, kurio duomenimis remtasi nustatant priemones, arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį.“

                        3)

                        Priedas pakeičiamas I priedu ir II priedu.

            3 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2018 m. lapkričio 9 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

            (2)  OL C 346, 2017 10 14, p. 9.

            (3)  Šiame reglamente terminas KV vartojamas plačiąja prasme, įskaitant Valstybės tarybą, taip pat visas centro, regiono ar vietos lygmens ministerijas, departamentus, agentūras ir administracijas.

            (4)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujų ir restauruotų padangų, naudojamų autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, inicijavimą (OL C 264, 2017 8 11, p. 14) su pakeitimais, padarytais pranešimo apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujų ir restauruotų autobusų arba sunkvežimių padangų inicijavimą klaidų ištaisymu (OL C 356, 2017 10 21, p. 24).

            (5)  2018 m. gegužės 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 2018/683, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 116, 2018 5 7, p. 8).

            (6)  2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1579, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujoms ar restauruotoms guminėms pneumatinėms padangoms, naudojamoms autobusams arba sunkvežimiams, kurių apkrovos indeksas didesnis kaip 121, nustatomas galutinis antidempingo muitas bei laikinojo muito galutinis surinkimas ir kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163 (OL L 263, 2018 10 22, p. 3).

            (7)  2018 m. vasario 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/163, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti importuojamas Kinijos Liaudies Respublikos kilmės naujas ir restauruotas autobusų arba sunkvežimių padangas (OL L 30, 2018 2 2, p. 12).

            (8)  Išsamiai apie grupės sudėtį žr. 50 konstatuojamąją dalį.

            (9)  Išsamiai apie grupės sudėtį žr. 50 konstatuojamąją dalį.

            (10)  Išsamiai apie grupės sudėtį žr. 50 konstatuojamąją dalį.

            (11)  Iš Komisijos surinktos ir gautos informacijos matyti, kad Sąjungos autobusų ir sunkvežimių padangų rinka padalyta į tris pakopas. 1 pakopos padangos – tai aukštos klasės naujos pagrindinių gamintojų prekių ženklų padangos. 2 pakopos padangos – tai daugiausia ne aukštos klasės naujos ir restauruotos padangos, kurių kainos ir ridos veiksmingumas sudaro maždaug 65–80 % 1 pakopos padangų kainos. 3 pakopos padangos – tai naujos ir restauruotos padangos, kurių ridos veiksmingumas yra prastesnis, o galimybė restauruoti – labai ribota.

            (12)  Žr. 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendaciją dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (2003/361/EB).

            (13)  Tiriamuoju laikotarpiu tos bendrovės pavadinimas buvo „Chonche Auto Double Happiness Tyre Corp“. Bendrovė pakeitė pavadinimą į „Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.“ nuo 2018 m. rugpjūčio 13 d.

            (14)  Pagal 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės, 127 straipsnio d punktą susijusi su „China National Tire & Rubber Co. Ltd.“, nes tiriamuoju laikotarpiu turėjo daugiau nei 5 % akcijų.

            (15)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

            (16)  Remiantis deklaracija dėl ginčų sprendimo pagal Sutartį dėl 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo arba SKP sutarties V dalį. Taip pat žr. DS 427 WT/DS427/RW „Kinijai skirta kompensacinė antidempingo priemonė dėl broilerių“; 7.1 punkte pateikiama tos deklaracijos citata. Komisija mano, kad turėtų, kiek įmanoma, užtikrinti nuoseklius lygiagrečių antidempingo ir antisubsidijų tyrimų rezultatus.

            (17)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

            (18)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

            (19)  Bylos prierašas (susisteminto rinkinio Nr. t18.007994).

            (20)  2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (OL L 263, 2007 10 9, p. 1).

            (21)  Europos Komisija, byla COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag; byla COMP/E-2/36.041/PO. 1983 m. lapkričio 9 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimas Michelin/Komisija, C–322/81, ECLI: ES:C:1983:313.

            (22)  Minėti tyrimai susiję su JAV, Indija, Egiptu ir Eurazijos Komisija.

            (23)  Europos Komisija, byla COMP/M. 4564 – Bridgestone/Bandag; byla COMP/E-2/36.041/PO. 1983 m. lapkričio 9 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimas Michelin/Komisija, C–322/81, ECLI: ES:C:1983:313.

            (24)  Europos Komisija, byla COMP/M. 4564 – Bridgestone/Bandag, 4 puslapis.

            (25)  2016 m. kovo 17 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas Portmeirion Group, C–232/14, ECLI:ES:C:2016:180, 47 ir paskesni punktai.

            (26)  Pramonės ir informacinių technologijų ministerijos pranešimas apie Padangų pramonės politikos skelbimą ir platinimą, Gong Chan Ye Zheng Ce [2010] Nr. 2.

            (27)  Žr. Padangų pramonės politikos 30 straipsnį.

            (28)  13-ojo penkmečio plano 17 skyriaus 1 skirsnis, išskirta.

            (29)  13-ojo naftos chemijos pramonės penkmečio plano IV skyriaus 5 skirsnis.

            (30)  Sprendimo Nr. 40 III skyriaus 12 straipsnis.

            (31)  Pramonės struktūros koregavimo žinynas (2011 m. redakcija).

            (32)  Žr. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2013 (OL L 73, 2013 3 15) 182 konstatuojamąją dalį (Organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai).

            (33)  Pranešimas apie 2006 m. Kinijos eksportuojamų aukštųjų technologijų produktų žinyno paskelbimą, Guo Ke Fa Ji Zi [2006] Nr. 16.

            (34)  Šandongo provincijos padangų pramonės pertvarkymo ir modernizavimo įgyvendinimo planas (2014 m. spalio 22 d.).

            (35)  Kinijos Liaudies Respublikos valstybės valdomo įmonių turto įstatymas, Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento dekretas Nr. 5, 2008 m. spalio 28 d., 11 ir 12 straipsniai.

            (36)  Kinijos Liaudies Respublikos bankų sektoriaus reguliavimo ir priežiūros įstatymas, Kinijos Liaudies Respublikos Prezidento įsakymas Nr. 58, 2006 m. spalio 31 d.

            (37)  Dėl bendradarbiaujančių valstybės bankų žr. 132 konstatuojamąją dalį, o dėl nebendradarbiaujančių valstybės bankų pavadinimų ir duomenų – 165 ir 166 konstatuojamąsias dalis.

            (38)  WT/DS379/AB/R („JAV – Antidempingo ir kompensaciniai muitai tam tikriems produktams iš Kinijos“), 2011 m. kovo 11 d. Apeliacinio komiteto ataskaita, DS 379, 318 dalis. Taip pat žr. WT/DS436/AB/R („JAV — Anglinis plienas (Indija)“), 2014 m. gruodžio 8 d. Apeliacinio komiteto ataskaitos, 4.9–4.10, 4.17–4.20 dalis ir WT/DS437/AB/R („Jungtinės Valstijos – Kompensacinio muito priemonės tam tikriems produktams iš Kinijos“), 2014 m. gruodžio 18 d. Apeliacinio komiteto ataskaitos 4.92 dalį.

            (39)  2017 m. birželio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/969, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/649, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 146, 2017 6 9, p. 17), 121–128 konstatuojamosios dalys.

            (40)  Remiantis CBRC įgyvendinimo priemonėmis Kinijos finansuojamų komercinių bankų administracinių licencijų išdavimo srityje (CBRC įsakymas [2017] Nr. 1), CBRC įgyvendinimo priemonėmis užsienio valstybių finansuojamų bankų administracinių licencijų išdavimo srityje (CBRC įsakymas [2015] Nr. 4) ir Bankininkystės sektoriaus finansų įstaigų direktorių ir vyresniųjų pareigūnų kvalifikacijų administracinėmis priemonėmis (CBRC įsakymas [2013] Nr. 3).

            (41)  Žr. 39 išnašoje nurodytos HRF bylos 132 konstatuojamąją dalį.

            (42)  Žr. 39 išnašoje nurodytos HRF bylos 132 konstatuojamąją dalį.

            (43)  Žr. 39 išnašoje nurodytos HRF bylos 141 konstatuojamąją dalį.

            (44)  WT/DS/296 (DS296 „Jungtinės Valstijos – Antisubsidijų muito tyrimas dėl Korėjos kilmės dinaminės laisvosios kreipties atmintinių“), 2005 m. vasario 21 d. Apeliacinio komiteto ataskaita, 116 dalis.

            (45)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 116 punktas.

            (46)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 115 punktas.

            (47)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 114 dalis; tuo klausimu pritariama kolegijos ataskaitai DS 194 (8.31 dalis).

            (48)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 115 punktas.

            (49)  Žr. 39 išnašoje nurodytą HRF bylą, 152–244 konstatuojamąsias dalis.

            (50)  TVF darbinis dokumentas „Resolving China's Corporate Debt Problem“, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Dziangjanas, 2016 m. spalio mėn., WP/16/203.

            (51)  M. Livingston, W. P. H. Poon ir L. Zhou (2017), Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, Journal of Banking & Finance, p. 24.

            (52)  A. H. Price, T. C. Brightbill, R. E. DeFrancesco, S. J. Claeys, A. Teslik ir U. Neelakantan (2017). China's broken promises: why it is not a market-economy, Wiley Rein LLP, p. 68.

            (53)  Dėl konkrečių pavyzdžių žr. „Reuters“ (2016). Fitch Rates Shougang's USD Senior Notes Final „A-“ https://www.reuters.com/article/idUSFit982112 (žiūrėta 2017 m. spalio 21 d.).

            (54)  L. W. Lin ir C. J. Milhaupt (2016). Bonded to the State: A Network Perspective on China's Corporate Debt Market. Columbia Law and Economics Working Paper Nr. 543, p. 20; M. Livingstone, W. P. H. Poon ir L. Zhou (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, Journal of Banking & Finance, p. 9.

            (55)  Žr. Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos patvirtintas Laikinąsias kredito reitingo veiklos vertybinių popierių rinkoje administravimo priemones, Kinijos vertybinių popierių reguliavimo komisijos įsakymas [2007] Nr. 50, 2007 m. rugpjūčio 24 d., ir „People's Bank of China“ pranešimą apie „China Cheng Xin Securities Rating Co. Ltd.“ ir kitų įmonių obligacijų kredito reitingų veiklą vykdančių įstaigų kvalifikacijų, Yinfa [1997] Nr. 547, 1997 m. gruodžio 16 d.

            (56)  Žr. PBOC pranešimą apie su kredito reitingų agentūrų tarpbankinių obligacijų rinkoje vykdoma kredito reitingo veikla susijusias problemas, įsigaliojusį 2017 m. liepos 1 d.

            (57)  Žr. 39 išnašoje nurodytą HRF bylą, 3.4.4 skirsnį, 152–242 konstatuojamąsias dalis.

            (58)  Fiksuotųjų palūkanų paskolų atveju. Kalbant apie kintamųjų palūkanų normų paskolas, buvo taikoma TL galiojusi PBOC bazinė palūkanų norma.

            (59)  Žr. 39 išnašoje nurodytą HRF bylą, 175–187 konstatuojamąsias dalis.

            (60)  Daily Report of China Onshore RMB Bond Market, 2017 5 17, Informacijos apie obligacijas departamentas, „China Central Depository & Clearing Co. Ltd.“, p. 5.

            (61)  Subsidijos sumos apskaičiavimo atliekant tyrimus dėl kompensacinių muitų gairės, OL C 394, 1998 12 17, p. 6.

            (62)  „Goldman Sachs“ Asset Management, Global Liquidity Management (2015). FAQ: China's Bond Market, first half 2015. Taip pat žr. http://www.kwm.com/en/knowledge/insights/chinas-onshore-bond-market-open-for-business-20151216#ref-id-here (žiūrėta 2016 m. lapkričio 16 d.).

            (63)  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2321 (OL L 338, 2017 12 19, p. 1).

            (64)  Žr. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/969, OL L 146, 2017 6 9, p. 17, 149–151 punktus.

            (65)  WT/DS316/AB/R EB ir „Tam tikros valstybės narės – dideli civiliniai orlaiviai“, 2011 m. gegužės 18 d., 1102 punktas.

            (66)  WT/DS316/AB/R EB ir „Tam tikros valstybės narės – dideli civiliniai orlaiviai“, 2011 m. gegužės 18 d., 1067 punktas.

            (67)  „The Silk Road Fund begins operations: an interview with Zhou Xiaochuan“, 2015 m. vasario 16 d., http://www.silkroadfund.com.cn/enweb (žiūrėta 2018 m. rugsėjo 11 d.).

            (68)  The Belt and Road Initiative: launching a new paradigm for international investment and financing cooperation, pokalbis su Šilko kelio fondo pirmininku Jin Qi, 2017 m. birželio 26 d., http://www.silkroadfund.com.cn/enweb/23809/23812/35485/index.html, žiūrėta 2018 m. rugsėjo 11 d.

            (69)  CNRC pateiktas 5 priedas kartu su pastabomis dėl informacinio dokumento atskleidimo.

            (70)  https://premium.goauto.com.au/pirellis-new-push-into-truck-tyres/, 2016 m. balandžio 14 d., žiūrėta 2018 m. rugsėjo 11 d.

            (71)  WT/DS316/AB/R EC ir „Tam tikros valstybės narės – dideli civiliniai orlaiviai“, 2011 m. gegužės 18 d., 1043 ir 1046 punktai.

            (72)  https://www.acwapower.com/en/newsroom/press-releases/latest-news/epc-contract-with-shanghai-electric-to-develop-700-mw-dewa-csp-project-signed-in-china/.

            (73)  „Shanghai Electric to construct solar facility in Dubai“, 2018 m. balandžio 14 d., www.chinadaily.com.cn.

            (74)  http://ctgsail.com/message-from-chairman

            (75)  „The Silk Road Fund begins operations: an interview with Zhou Xiaochuan“, 2015 m. vasario 16 d., http://www.silkroadfund.com.cn/enweb (žiūrėta 2018 m. rugsėjo 11 d.).

            (76)  2014 m. „Sinosure“ metinė ataskaita, p. 20.

            (77)  Pramonės ir informacinių technologijų ministerijos pranešimo apie Padangų pramonės politikos skelbimą ir platinimą, Gong Chan Ye Zheng Ce [2010] Nr. 2, 18 ir 19 straipsniai.

            (78)  NDRC, Mokslo ir technologijų ministerijos, Prekybos ministerijos ir Nacionalinio intelektinės nuosavybės biuro parengtos Gairės dėl naujausių aukštųjų technologijų industrializacijos prioritetų vystymo prioritetinių sričių (2011 m.).

            (79)  2013 m. kovo 11 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2013, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams nustatomas kompensacinis muitas (OL L 73, 2013 3 15, p. 16–97), 182 konstatuojamoji dalis.
         2011 m. gegužės 6 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 451/2011, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plonam kreidiniam popieriui, galutinis surinkimas (OL L 128, 2011 5 14, p. 1–17).

            (80)  Kelios Kinijos komunistų partijos centrinio komiteto ir Valstybės tarybos nuomonės apie tolesnį elektros energijos sistemos reformos gilinimą (Zhong Fa [2015] Nr. 9).

            (81)  Pranešimas apie tiesioginės prekybos elektros energija bandomąją schemą Čongčinge, Yu Fu biuras [2016] Nr. 167.

            (82)  2018 m. liepos 18 d. NDRC ir Nacionalinės energijos administracijos paskelbtas Pranešimas apie rinka grįstos prekybos elektros energija paspartinimą ir prekybos mechanizmų tobulinimą.

            (83)  Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/366, OL L 56, 2017 3 3, p. 1, (Saulės baterijų plokštės), 421 ir 425 konstatuojamosios dalys.

            (84)  Žr. šio sprendimo 3.1 skirsnį.

            (85)  Be kita ko, žr. Tarybos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2011/42, OL L 128, 2011 5 14, p. 18 (Plonas kreidinis popierius), Tarybos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 215/2013, OL L 73, 2013 3 15, p. 16 (Organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai), Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/366, OL L 56, 2017 3 3, p. 1 (Saulės baterijų plokštės), Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 1379/2014, OL L 367, 2014 12 23, p. 22 (Stiklo pluošto gijos), Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2014/918, OL L 360, 2014 12 16, p. 65 (Poliesterių kuokšteliniai pluoštai).

            (86)  Kaip Bendrasis Teismas nusprendė byloje T–444/11 Gold East Paper ir Gold Huasheng Paper/Taryba, 2014 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo sprendimas, ECLI:ES:T:2014:773.

            (87)  Apeliacinio komiteto ataskaitos byloje JAV – spygliuočių pjautinė mediena IV 106 punktas.

            (88)  Pasaulio banko statistinių pajėgumų rodiklis yra sudėtinis rodiklis, kuriuo vertinami šalies statistikos sistemos pajėgumai. Jis grindžiamas diagnostikos sistema, kurią taikant vertinamos šios sritys: metodika; duomenų šaltiniai; periodiškumas ir savalaikiškumas. Šalys vertinamos balais pagal 25 šių sričių kriterijus, naudojant viešai skelbiamą informaciją ir (arba) šalies teikiamus duomenis. Duomenis apie visas šalis galima gauti šiuo adresu: http://databank.worldbank.org/data/reports.aspx?source=Statistical-capacity-indicators.

            (89)  Žr. 2017 m. birželio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/969, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/649, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 146, 2017 6 9, p. 17), 330 konstatuojamąją dalį.

            (90)  2017 m. gruodžio 20 d. Generalinės muitų administracijos įsakymas Nr. 235.

            (91)  Šandongo provincija – tai provincija, kurioje yra sukurta didžiausia Kinijoje padangų gamybos bazė ir gaminama apie 50 % visų KLR gaminamų padangų.

            (92)  Šandongo provincijos padangų pramonės pertvarkymo ir modernizavimo įgyvendinimo plano, kurį parengė Šandongo provincijos liaudies Vyriausybės kanceliarija 2014 m. spalio 22 d., 4.6 ir 6.2 skyriai.

            (93)  OL C 394, 1998 12 17, p. 6.

            (94)  Pvz., Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2011/42, OL L 128, 2011 5 14, p. 18 (Plonas kreidinis popierius), Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2013/215, OL L 73, 2013 3 11 , p. 16 (Organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/366, OL L 56, 2017 3 3, p. 1 (Saulės baterijų plokštės), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 1379/2014, OL L 367, 2014 12 23, p. 22 (Stiklo pluošto gijos), Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/918, OL L 360, 2014 12 16, p. 65 (Poliesterių kuokšteliniai pluoštai).

            (95)  Taip pat žr., mutatis mutandi, WT/DS294/AB/RW, „JAV – Nulinio muito nustatymas (Susitarimo dėl ginčų sprendimo 21 straipsnio 5 dalis)“, 2009 m. gegužės 14 d. Apeliacinio komiteto ataskaitos 453 dalį.

            (96)  Bylos prierašas dėl Sąjungos suvartojimui įvertinti taikomos metodikos (susisteminto rinkinio Nr. t18.004870).

            (97)  Preliminariai nustatytas Sąjungos suvartojimas: 2014 m.: 20 248 578; 2015 m.: 20 782 365; 2016 m.: 21 452 278; tiriamuoju laikotarpiu: 21 590 193.

            (98)  Bylos prierašas dėl sąsajos (susisteminto rinkinio Nr. t18.007993).

            (99)  https://www.pirelli.com/tyre/ww/en/news/2009/12/04/pirelli-tyre-collaboration-with-marangoni-for-truck-tyre-retreading/ [paskutinį kartą žiūrėta 2018 m. rugsėjo 7 d.].

            (100)  https://www.aeolus-tyres.com/aeolus-eco-twin-a-second-life-for-tyres/ [paskutinį kartą žiūrėta 2018 m. liepos 17 d.].

            (101)  Apeliacinio komiteto atitikties ataskaitos byloje WT/DS397/AB/RW EB – Laikikliai 5.265 punktas.

            (102)  Apeliacinio komiteto ataskaitos bylose WT/DS454/AB/R ir WT/DS460/AB/R Kinija – HP-SSST (Japonija)/Kinija – HP-SSST (ES) 5.180 punktas.

            (103)  Apeliacinio komiteto atitikties ataskaitos byloje WT/DS397/AB/RW EB – Laikikliai 5.189 punktas.

            (104)  Kolegijos ataskaitos byloje WT/DS397/R EB – Laikikliai (Kinija) 7.328 punktas; taip pat žr. kolegijos ataskaitos byloje WT/DS219/R EB – Vamzdeliai ar vamzdžių jungiamosios detalės 7.292 punktą.

            (105)  Apeliacinio komiteto ataskaitos byloje WT/DS460/AB/R Kinija – HP-SSST (ES) 5.180 punktas.

            (106)  WT/DS184/AB/R, 2001 8 23, Jungtinės Valstijos – Antidempingo priemonės tam tikriems Japonijos kilmės karštai valcuotiems plieno produktams, 204 punktas.

            (107)  2004 m. spalio 28 d. Bendrojo Teismo sprendimas Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd./Taryba, T–35/01, 129 ir 258 punktai.

            (108)  Pardavimo apimties taikant šaltąjį procesą įvertis nagrinėjamuoju laikotarpiu: 2014 m.: 2 619 000; 2015 m.: 2 335 000; 2016 m.: 2 095 000; TL: 2 046 000.

            (109)  Protektorių tiekėjas „Kraiburg“ pateikė „Bipaver“ savo pirkėjų, perkančių žaliavas karštajam procesui, sąrašą. Tame sąraše – 38 bendrovių pavadinimai.

            (110)  WT/DS184/AB/R, 2001 8 23, Jungtinės Valstijos – Antidempingo priemonės tam tikriems Japonijos kilmės karštai valcuotiems plieno produktams, 204 punktas, ir 2004 m. spalio 28 d. Bendrojo Teismo sprendimo byloje T–35/01 Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd./Taryba, 129 ir 258 punktai.

            (111)  Apeliacinio komiteto ataskaitos byloje WT/DS184/AB/R Jungtinės Valstijos – Japonijos kilmės karštai valcuoti plieno produktai 195 ir 196 punktai.

            (112)  Apeliacinio komiteto ataskaitos byloje WT/DS184/AB/R Jungtinės Valstijos – Japonijos kilmės karštai valcuoti plieno produktai 207 punktas.

            (113)  Apeliacinio komiteto ataskaitos byloje WT/DS184/AB/R Jungtinės Valstijos – Japonijos kilmės karštai valcuoti plieno produktai 204 punktas.

            (114)  Bylos prierašas (susisteminto rinkinio Nr. t18.007994).

            (115)  ETRMA interneto svetainėje paskelbtos 2016 ir 2017 m. brošiūros.
         Žr. http://www.etrma.org/uploads/Modules/Documentsmanager/20180329---statistics-booklet-2017---alternative-rubber-section-final-web.pdf.

            (116)  Preliminariai nustatyta gamybos apimtis (vienetais): 2014 m.: 20 722 065; 2015 m.: 20 199 411; 2016 m.: 20 496 669; tiriamuoju laikotarpiu: 20 863 087.

            (117)  2017 m. „Goodyear Group“ uždarė savo gamyklą Jungtinėje Karalystėje (maždaug 330 darbo vietų); kelias gamyklas Sąjungoje uždarė „Michelin Group“: dvi gamyklas Prancūzijoje (2014 m. – 700 darbuotojų ir 2017 m. – 330 darbuotojų), Vokietijoje (2016 m. – 200 darbuotojų), Vengrijoje (2015 m. – 500 darbuotojų) ir Italijoje; „Continental Group“ uždarė vieną gamyklą Vokietijoje.

            (118)  Preliminariai nustatyta bendra pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis (vienetais): 2014 m.: 14 584 057; 2015 m.: 14 558 260; 2016 m.: 14 385 254; tiriamuoju laikotarpiu: 14 426 297.

            (119)  Preliminariai nustatytas našumas (vienetais darbuotojui): 2014 m.: 539; 2015 m.: 554; 2016 m.: 586; tiriamuoju laikotarpiu: 610.

            (120)  Bylos prierašas (susisteminto rinkinio Nr. t18.007994).

            (121)  Bylos prierašas dėl sąsajos (susisteminto rinkinio Nr. t18.007993).

            (122)  Skundo 107 punktas.

            (123)  10–12 lentelės dėl vidutinių Sąjungos pardavimo kainų kiekvienoje pakopoje ir bylos prierašas dėl sąsajos, p. 7–10 (susisteminto rinkinio Nr. t18.007993).

            (124)  Bylos prierašas dėl sąsajos, p. 11 ir 12 (susisteminto rinkinio Nr. t18.007993).

            (125)  2017 m. „Goodyear Group“ uždarė savo gamyklą Jungtinėje Karalystėje (maždaug 330 darbo vietų); kelias gamyklas Sąjungoje uždarė „Michelin Group“: dvi gamyklas Prancūzijoje (2014 m. – 700 darbuotojų ir 2017 m. – 330 darbuotojų), Vokietijoje (2016 m. – 200 darbuotojų), Vengrijoje (2015 m. – 500 darbuotojų) ir Italijoje; „Continental Group“ uždarė vieną gamyklą Vokietijoje.

            (126)  Bylos prierašas dėl sąsajos, p. 12–14 (susisteminto rinkinio Nr. t18.007993).

            (127)  Bylos prierašas dėl sąsajos, p. 12 ir 13 (susisteminto rinkinio Nr. t18.007993).

            (128)  Laikinojo antidempingo reglamento 176–182 konstatuojamosios dalys.

            (129)  Rinkoje parduodamų padangų dydžių analizė, pagrįsta „Europool“ duomenimis. Trečiųjų šalių duomenys, apibendrinti nekonfidencialioje koalicijos pastabų dėl laikinojo antidempingo reglamento versijoje.

            (130)  Svorio/vieneto skaičiavimai, pagrįsti Eurostato duomenimis, išsamiai išdėstyti skundo nekonfidencialios 2 priedo versijos skiltyje „Var. Imports Weight“.

            (131)  Žr. 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančią kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

            (132)  Žr. 2018 m. sausio mėn. priimtą Žiedinės ekonomikos veiksmų planą; http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm.

            (133)  Žr. Komisijos paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms politiką; https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act_en.

            (134)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 55).

            (135)  2017 m. spalio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1925, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (OL L 282, 2017 10 31, p. 619–632).

            (*1)  nustatytas per antidempingo tyrimą

            (136)  2017 m. sausio 18 d. Teisingumo Teismo (trečiosios kolegijos) sprendimas Wortmann/Hauptzollamt Bielefeld, C-365/15, ES:C:2017:19, 35–39 punktai.

            (137)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 55).

            1 PRIEDAS
            Neatrinkti Kinijos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai

                        Bendrovės pavadinimas

                        Papildomas TARIC kodas

                        Bayi Rubber Co., Ltd

                        C335

                        Bridgestone (Huizhou) Tire Co., Ltd

                        C336

                        Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

                        C338

                        Guizhou Tyre Co., Ltd

                        C340

                        Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

                        C341

                        Megalith Industrial Group Co., Ltd

                        C342

                        Michelin Shenyang Tire Co., Ltd

                        C343

                        Nanjing Kumho Tire Co., Ltd

                        C344

                        Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

                        C345

                        Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

                        C346

                        Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

                        C347

                        Qingdao Fudong Tyre Co., Ltd

                        C348

                        Qingdao Hairunsen Tyre Co., Ltd

                        C349

                        Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

                        C350

                        Sailun Jinyu Group Co., Ltd

                        C351

                        Shaanxi Yanchang Petroleum Group Rubber Co., Ltd

                        C352

                        Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

                        C353

                        Shandong Changfeng Tyres Co., Ltd

                        C354

                        Shandong Haohua Tire Co., Ltd

                        C355

                        Shandong Hengfeng Rubber & Plastic Co., Ltd

                        C357

                        Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

                        C358

                        Shandong Homerun Tires Co., Ltd

                        C359

                        Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

                        C360

                        Shandong Hugerubber Co., Ltd

                        C361

                        Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

                        C362

                        Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

                        C363

                        Shandong Mirage Tyres Co., Ltd

                        C364

                        Shandong Vheal Group Co., Ltd

                        C365

                        Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

                        C366

                        Shandong Wosen Rubber Co., Ltd

                        C367

                        Shandong Yongfeng Tyres Co., Ltd

                        C368

                        Shandong Yongsheng Rubber Group Co., Ltd; Shandong Santai Rubber Co., Ltd

                        C369

                        Shandong Yongtai Group Co., Ltd

                        C370

                        Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

                        C371

                        Shengtai Group Co., Ltd

                        C372

                        Toyo Tire (Zhucheng) Co., Ltd

                        C374

                        Triangle Tyre Co., Ltd

                        C375

                        Weifang Goldshield Tire Co., Ltd

                        C376

                        Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

                        C377

                        Xuzhou Armour Rubber Company Ltd

                        C378

            2 PRIEDAS
            Kiti neatrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai, bendradarbiaujantys antidempingo, bet ne antisubsidijų tyrime

                        Bendrovės pavadinimas

                        Papildomas TARIC kodas

                        Briway Tire Co., Ltd.

                        C337

                        Goodyear Dalian Tire Co., Ltd

                        C339

                        Shandong Hawk International Rubber Industry Co., Ltd.

                        C356

                        Sichuan Kalevei Technology Co., Ltd.

                        C373

                        Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

                        C379