title: 2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1081, kuriuo tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai nustatomas laikinasis antidempingo muitas

text:
4.7.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 175/14

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1081
   2015 m. liepos 3 d.
   kuriuo tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai nustatomas laikinasis antidempingo muitas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 (1) dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalį,
   pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Inicijavimas

               (1)

               2014 m. spalio 8 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikros į Sąjungą importuojamos Rusijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės aliuminio folijos. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

               (2)

               Tyrimas inicijuotas gavus gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visos aliuminio folijos Sąjungoje, vardu AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA, Hydro Aluminium Rolled Products GmbH ir Impol d.o.o. (toliau – skundo pateikėjai) 2014 m. rugpjūčio 25 d. pateiktą skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

               (3)

               2014 m. spalio 4 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (3) paskelbė pranešimą apie priemonių galiojimo termino peržiūros, susijusios su tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) ir Brazilijos kilmės aliuminio folijai taikomomis galutinėmis antidempingo priemonėmis, inicijavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.

         2.   Suinteresuotosios šalys

               (4)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis, ketinančias dalyvauti atliekant tyrimą, pranešti apie save Komisijai. Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, žinomam eksportuojančiam gamintojui ir Rusijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams ir prekiautojams ir paragino dalyvauti atliekant tyrimą.

               (5)

               Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

               (6)

               Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Nė viena suinteresuotoji šalis neprašė, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas ją išklausytų.

         3.   Atranka

               (7)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė, kad gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

      Eksportuojančių Rusijos gamintojų atranka

               (8)

               Atsižvelgiant į tai, kad visą nagrinėjamąjį produktą Rusijoje gamina viena bendrovių grupė – grupė Rusal, pranešime apie inicijavimą nenumatyta eksportuojančių gamintojų atranka.

      Sąjungos gamintojų atranka

               (9)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad preliminariai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Remdamasi pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, Komisija gamintojus atrinko remdamasi didžiausia tipiška produkto pardavimo ir gamybos apimtimi. Atrinkti šeši Sąjungos gamintojai ir su jais susijusios bendrovės, nes tyrimo pradžioje grupių vidaus struktūra buvo neaiški, kiek tai susiję su aptariamo produkto gamybos ir perpardavimo veikla. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau kaip 70 % visos aliuminio folijos Sąjungoje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Per nustatytą terminą pastabų negauta, todėl preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos. Laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

      Nesusijusių importuotojų atranka

               (10)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

               (11)

               Inicijavimo etapu susisiekta su keturiolika žinomų importuotojų ir (arba) naudotojų ir jų paprašyta paaiškinti savo veiklą ir, jei taikoma, užpildyti prie pranešimo apie inicijavimą pridėtą atrankos formą.

               (12)

               Trys bendrovės pateikė atrankos formos atsakymus. Tačiau šios bendrovės vykdo pervyniojimo veiklą: jos yra pramonės naudotojai, kurie nagrinėjamąjį produktą importuoja tolesniam perdirbimui ir perpardavimui. Apie save nepranešė nė vienas prekiautojas. Todėl nėra pagrindo vykdyti atrankos.

               (13)

               Kitos keturios bendrovės pranešė apie save ir pareiškė, kad jos iš Rusijos neimportavo nagrinėjamojo produkto arba kad jų veikla buvo susijusi su pervyniojimu. Naudotojų klausimynai buvo išsiųsti visoms apie save pranešusioms septynioms bendrovėms.

      Klausimyno atsakymai ir bendradarbiavimas

               (14)

               Komisija išsiuntė klausimynus šešiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir su jais susijusioms bendrovėms, vienai eksportuojančių gamintojų grupei ir septyniems nustatytiems naudotojams Sąjungoje.

               (15)

               Klausimyno atsakymus pateikė visi atrinkti Sąjungos gamintojai, eksportuojančių gamintojų grupė (kuriai priklauso du eksportuojantys gamintojai, keturi susiję prekiautojai ir aštuoni susiję žaliavų tiekėjai, kurie visi registruoti Rusijoje, išskyrus du prekiautojus, registruotus Džersyje ir Šveicarijoje) ir keturi naudotojai. Komisijos prašymu patikslintas klausimyno lenteles grupė Rusal pateikė vėlesniu etapu.

      Tikrinamieji vizitai

               (16)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.

               (17)

               Kadangi viena iš atrinktų bendrovių nagrinėjamuoju laikotarpiu gamino tik nedidelį uždarajam naudojimui skirto produkto kiekį, tikrinamasis vizitas nebuvo reikalingas.

         4.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

               (19)

               Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2013 m. spalio 1 d.–2014 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   5.   Nagrinėjamasis produktas

               (20)

               Nagrinėjamasis produktas – Rusijos kilmės aliuminio folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuota, bet daugiau neapdorota, suvyniota į ritinius, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kg (toliau – dideli ritiniai), kurios KN kodas šiuo metu yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910) (toliau – nagrinėjamasis produktas). Nagrinėjamasis produktas dažniausiai vadinamas buitine aliuminio folija (BAF).

               (21)

               BAF yra gaminama iš gryno aliuminio, kuris visų pirma išliejamas storomis juostomis (kelių milimetrų storio, t. y. iki 1 000 karto storesnėmis už nagrinėjamąjį produktą), kurios paskesniais etapais valcuojamos iki norimo storio. Valcuota folija termiškai grūdinama ir galiausiai suvyniojama ant ritės (į ritinius).

               (22)

               Šiuos BAF ritinius galutinės grandies perdirbėjai, vadinamieji pervyniotojai, pervynioja į mažesnius ritinius. Gautas produktas (pvz., vartotojams skirti ritiniai, kurie nėra nagrinėjamasis produktas) naudojamas įvairioms trumpalaikio vyniojimo reikmėms, daugiausia buityje, maitinimo, maisto ir gėlininkystės mažmeninės prekybos sektoriuose.

         6.   Panašus produktas

               (23)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Rusijoje gaminamo ir jos vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra tokios pačios.

               (24)

               Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         7.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

               (25)

               Vienas importuotojas teigė, kad į produkto apibrėžtąją sritį turėtų būti įtraukta BAF, kurios svoris mažesnis arba lygus 10 kg (vartotojams skirti ritiniai). Šis importuotojas tvirtino, kad vartotojams skirtų ritinių ir didelių ritinių fizinės, cheminės ir techninės savybės visiškai nesiskiria. Importuotojas taip pat tvirtino, kad jeigu antidempingo muitai būtų nustatyti tik į didelius ritinius suvyniotai folijai, tai galėtų paskatinti didesnį iš Rusijos eksportuojamų vartotojams skirtų ritinių, kuriems netaikomi antidempingo muitai, kiekį.

               (26)

               Dideli ritiniai nuo vartotojams skirtų ritinių skiriasi svoriu. Be to, skiriasi šių produktų KN kodai. Be kita ko, Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta 53 konstatuojamojoje dalyje, gamina tik didelius ritinius, o ne vartotojams skirtus ritinius. Didelius ritinius perka ir į vartotojams skirtus ritinius perdirba pervyniotojai, kurie savo ruožtu perparduoda produktą mažmenininkams ir galutiniams naudotojams. Todėl skiriasi vartotojams skirtų ritinių ir didelių ritinių fizinės savybės bei jų gamintojai ir jie tarpusavyje nekonkuruoja ir nėra parduodami toje pačioje rinkoje.

               (27)

               Todėl tvirtinimas, kad vartotojams skirti ritiniai turėtų būti įtraukti į šio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį, buvo atmestas.

               (28)

               Dideliems ritiniams nustatytų antidempingo muitų poveikis galutinės grandies pramonei nagrinėjamas 151–163 konstatuojamosiose dalyse dėl Sąjungos interesų.

         C.   DEMPINGAS

   8.   Normalioji vertė

               (29)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties.

               (30)

               Atsižvelgiant į tai nustatyta, kad vieno eksportuojančio gamintojo bendra pardavimo apimtis nebuvo tipiška. Kadangi vidaus rinkoje nebuvo parduodami tipiški panašaus produkto kiekiai, Komisija šiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

               (31)

               Normalioji vertė šiam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui tiriamuoju laikotarpiu buvo apskaičiuota prie vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų pridėjus:

                           a)

                           vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu patyrė įprastomis prekybos sąlygomis parduodamas panašių rūšių produktą vidaus rinkoje, ir

                           b)

                           vidutinį svertinį pelną, kurį bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu gavo įprastomis prekybos sąlygomis parduodamas panašių rūšių produktą vidaus rinkoje.

               (32)

               Kito eksportuojančio gamintojo atveju buvo nustatyta, kad bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį (žr. 29 konstatuojamąją dalį).

               (33)

               Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis. Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, minėto kito eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % bendros tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad 5 iš 14 rūšių produktų atveju tam tikros rūšies produktų eksportas atitiko tipišką pardavimo vidaus rinkoje apimtį.

               (34)

               Jeigu tam tikros rūšies produktas vidaus rinkoje nebuvo parduotas arba vidaus rinkoje buvo parduotas nepakankamas tam tikrų rūšių produkto kiekis, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis, kaip nurodyta 31 konstatuojamojoje dalyje.

               (35)

               Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį tiriamuoju laikotarpiu, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

               (36)

               Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

                           a)

                           tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

                           b)

                           vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

               (37)

               Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kaina.

               (38)

               Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad daugiau kaip 90 % produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė penkių rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, pardavimo vidaus rinkoje kaina tiriamuoju laikotarpiu.

         9.   Eksporto kaina

               (39)

               Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai eksportą į Sąjungą vykdė per susijusį prekiautoją RTI Ltd. (toliau – RTI), kurio buveinė yra Džersyje. Šis prekiautojas nagrinėjamąjį produktą iš gamintojų perka per du Maskvoje įsikūrusius susijusius atstovus. Vėliau jis nagrinėjamąjį produktą galutiniams vartotojams perparduoda per kitą atstovą, įsikūrusį Šveicarijoje. Visi trys susiję atstovai pardavimo veiklą vykdo gamintojų arba susijusio prekiautojo vardu ir kas mėnesį gauna komisinį atlyginimą.

               (40)

               Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis kaina, už kurią importuotas produktas pirmą kartą buvo perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju koreguojant kainą buvo atsižvelgta į visas išlaidas, patirtas laikotarpiu nuo importo iki perpardavimo (vežimo ir draudimo išlaidos, kredito išlaidos, muitai ir muitinių administravimo mokesčiai), taip pat į prekiautojo pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas bei pagrįstą pelno dydį.

               (41)

               Iš tiesų, kalbant apie PBA išlaidas, Komisija, remdamasi grupės Rusal pateiktais nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungos rinkoje duomenimis, vadovavosi atitinkama faktine PBA išlaidų suma. Šią sumą susijęs prekiautojas, remdamasis savo skaičiavimais ir priskyrimo principais, jau buvo nustatęs ir priskyręs prie nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą veiklos. Komisija taip pat užtikrino, kad nebūtų dvigubo išlaidų skaičiavimo ir kad bet kokios su nagrinėjamojo produkto importu nesusijusios išlaidos į minėtą sumą nebūtų įtrauktos. Taigi, PBA išlaidų suma, kuria Komisija rėmėsi apskaičiuodama patikimą eksporto kainą, buvo griežtai susijusi tik su išlaidomis, patirtomis laikotarpiu nuo nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą ir perpardavimo joje, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje.

               (42)

               Kalbant apie pelną, susijusio prekiautojo uždirbtas pelnas buvo laikomas nepatikimu, nes buvo susijęs su eksportuojančiais gamintojais, kurių tarpusavio prekybos kaina nebuvo patikima. Kadangi atliekant šį tyrimą nebuvo gauta informacijos iš nepriklausomų importuotojų, buvo remiamasi pagrįstu 2 % pelno dydžiu, naudotu ankstesniame tyrime, susijusiame su tuo pačiu produktu (4).

               (43)

               Kalbant apie šį PBA išlaidų ir pelno išskaičiavimą, grupė Rusal teigė, kad susijęs prekiautojas (RTI) turėtų būti laikomas jos eksportuojantiems gamintojams priklausančiu vidiniu eksporto padaliniu, nes jie visi veikia kaip vienas ekonominis subjektas, nors yra atskiri juridiniai subjektai. Todėl grupė Rusal teigė, kad RTI atveju PBA išlaidos ir pelnas neturėjo būti išskaičiuoti.

               (44)

               Tačiau laikoma, kad kai eksportuojantis gamintojas yra susijęs su importuotoju arba trečiąja šalimi, eksporto kaina yra nepatikima, o patikima kaina turi būti apskaičiuota. Norint apskaičiuoti patikimą eksporto kainą, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje aiškiai reikalaujama, kad būtų atliekami koregavimai atsižvelgiant į visas išlaidas, patirtas laikotarpiu tarp importavimo ir perpardavimo, taip pat į priaugantį pelną. Šios išlaidos apima PBA išlaidas. Koregavimu visų pirma siekiama užtikrinti, kad eksporto kaina būtų patikima. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

         10.   Palyginimas

               (45)

               Komisija palygino dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

               (46)

               Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

               (47)

               Eksporto kainos buvo koreguojamos atsižvelgiant į transporto, draudimo, tvarkymo, pakavimo išlaidas, eksporto mokesčius ir komisinius atlyginimus. Vidaus rinkos kainos buvo koreguojamos atsižvelgiant į vidaus transporto, pakavimo ir kreditų, tvarkymo išlaidas ir komisinius atlyginimus.

         11.   Dempingo skirtumas

               (48)

               Dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

               (49)

               Kadangi šie du bendradarbiaujantys gamintojai yra susiję, abiem bendrovėms nustatytas vienas dempingo skirtumas remiantis jų individualių dempingo skirtumų svertiniu vidurkiu.

               (50)

               Tuo remiantis procentais išreikšti CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

                           Bendrovė

                           Laikinasis dempingo skirtumas

                           Grupė Rusal Ural Foil OJSC ir OJSC Rusal Sayanal

                           34,0 %

               (51)

               Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes vienintelis Rusijoje BAF gamintojas, kuriam tiriamuoju laikotarpiu teko 100 % importo į Sąjungą, bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tuo remdamasi Komisija nusprendė dempingo skirtumą kitiems eksportuotojams pagrįsti individualiu bendradarbiaujančios bendrovės dempingo skirtumo lygmeniu.

               (52)

               Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:

                           Bendrovė

                           Laikinasis dempingo skirtumas

                           Grupė Rusal

                           34,0 %

                           Visos kitos bendrovės

                           34,0 %

         D.   ŽALA

   1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (53)

               Tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą gamino dvylika žinomų Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (54)

               Tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 47 349 tonos. Komisija šį kiekį apskaičiavo remdamasi Eurostato statistiniais duomenimis, patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir skundo pateikėjų pateiktų su neatrinktais gamintojais susijusių duomenų įverčiais. Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau kaip 70 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

               (55)

               Eksportuojantis gamintojas teigė, kad ne visi skundo pateikėjai gamino BAF. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad visi skundo pateikėjai ir visos su jais susijusios bendrovės iš tikrųjų gamino, nors ir mažą, aptariamo produkto kiekį, todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

         2.   Sąjungos suvartojimas

               (56)

               Skundo pateikėjai pateikė su visa Sąjungos pramone nagrinėjamuoju laikotarpiu susijusių gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo apimties, užimtumo ir eksporto apimties duomenų. Duomenys pateikti intervalu nuo mažiausios ir didžiausios vertės ir suskirstyti į dvi kategorijas: atrinktų Sąjungos gamintojų ir neatrinktų Sąjungos gamintojų duomenys. Kalbant apie atrinktus Sąjungos gamintojus, Komisija rėmėsi faktiniais patikrintais duomenimis, kuriuos šios bendrovės pateikė klausimyno atsakymuose. Neatrinktų Sąjungos gamintojų atveju buvo remiamasi skundo pateikėjų pateiktais duomenimis. Šie įverčiai pateikti suinteresuotosioms šalims, kad jos pateiktų pastabų. Tačiau jokių pastabų negauta.

               (57)

               Komisija Sąjungos suvartojimą apskaičiavo remdamasi visos Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties įverčiu ir viso importo apimtimi pagal Eurostato duomenis, kurie prireikus patikslinti pagal patikrintus eksportuojančio gamintojo pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktus klausimyno atsakymus.

               (58)

               Kadangi nagrinėjamojoje šalyje yra tik vienas eksportuojantis gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą, visi su juo susiję duomenys turėjo būti pateikti intervalais.

               (59)

               Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

                  1 lentelė

                  BAF suvartojimas Sąjungoje (tonomis)

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Sąjungos suvartojimas

                           [71 300–82 625]

                           [74 152–92 540]

                           [84 847–108 239]

                           [83 421–105 760]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [104–112]

                              [119–131]

                              [117–128]

                              Šaltinis: Eurostato duomenys, klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

               (60)

               Sąjungos suvartojimas 2011–2013 m. padidėjo, tačiau nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio sumažėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas padidėjo 17–28 %. Suvartojimo padidėjimas nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio iš esmės rodo, kad išaugo importas iš Rusijos ir kitų trečiųjų šalių, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis padidėjo tik nežymiai (žr. 82 konstatuojamąją dalį).

         3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

      Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

               (61)

               Komisija importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis ir nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančio gamintojo pateiktais duomenimis.

               (62)

               Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

                  2 lentelė

                  Importo apimtis (tonomis)

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Importo iš Rusijos apimtis

                           [19 532–26 078]

                           [23 243–34 422]

                           [27 345–39 116]

                           [26 368–37 812]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [119–132]

                              [140–150]

                              [135–145]

                           Rinkos dalis

                           29 %

                           34 %

                           34 %

                           34 %

                              Šaltinis: Eurostato duomenys, klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

               (63)

               Importo iš Rusijos apimtis 2011–2013 m. padidėjo 40–50 % ir šiek tiek sumažėjo tiriamuoju laikotarpiu.

               (64)

               Atitinkama rinkos dalis padidėjo nuo 29 % 2011 m. iki 34 % 2012 m., o vėliau nekito iki tiriamojo laikotarpio pabaigos.

      Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

               (65)

               Komisija vidutines svertines importo kainas nustatė remdamasi Eurostato duomenimis ir nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančio gamintojo pateiktais duomenimis. Priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas dėl importo iš nagrinėjamosios šalies buvo nustatytas remiantis Rusijos bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo ir atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais klausimyno atsakymais.

               (66)

               Vidutinės BAF importo iš Rusijos į Sąjungą kainos raida:

                  3 lentelė

                  Importo kainos (EUR už toną)

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Importo kainos

                           [2 145–2 650]

                           [2 038–2 624]

                           [1 952–2 571]

                           [1 973–2 597]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [95–99]

                              [91–97]

                              [92–98]

                              Šaltinis: Eurostato duomenys ir klausimyno atsakymai.

               (67)

               Vidutinė iš Rusijos importuotos BAF kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2–8 %.

               (68)

               Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama: a) atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su b) atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Rusijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto pardavimo pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje kainomis, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis pagal muitą ir išlaidas po importo.

               (69)

               Kainos palygintos palyginus to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produktų kainas, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos. Palyginus gauti rezultatai išreikšti Sąjungos pramonės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl Rusijos importo Sąjungos rinkoje skirtumas buvo 3–7 %.

               (70)

               Šį nemenką priverstinį kainų mažinimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės kainos, kurios per tiriamąjį laikotarpį buvo priverstinai mažinamos dėl dempingo kainomis iš Rusijos parduodamos BAF, buvo mažesnės už gamybos sąnaudas. Kaip paaiškinta 177 ir 179 konstatuojamosiose dalyse, dėl Rusijos kainų produktas priverstinai parduodamas vidutiniškai maždaug 12 % mažesnėmis kainomis.

         4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   4.1.   Bendrosios pastabos

               (71)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonės būklei.

               (72)

               Kaip minėta 9 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

               (73)

               Siekdama nustatyti žalą Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Kaip paaiškinta 56 konstatuojamojoje dalyje, Komisija su visa Sąjungos pramone susijusius makroekonominius rodiklius įvertino remdamasi skundo pateikėjų pateikta informacija apie atrinktas bendroves, kuri buvo tinkamai patikrinta. Vien tik su atrinktomis bendrovėmis susijusius mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai buvo tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu.

               (74)

               Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas ir dempingo skirtumo dydis.

               (75)

               Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

         4.2.   Makroekonominiai rodikliai

   4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (76)

               Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  4 lentelė

                  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Gamybos apimtis (tonomis)

                           44 316

                           46 165

                           48 796

                           47 349

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              104

                              110

                              107

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           54 777

                           54 485

                           59 186

                           61 496

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              99

                              108

                              112

                           Pajėgumų naudojimas

                           81 %

                           85 %

                           82 %

                           77 %

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              105

                              102

                              95

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

               (77)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis kito. Nors 2011–2013 m. gamyba padidėjo, nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio ji sumažėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis padidėjo 7 %.

               (78)

               Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 12 %.

               (79)

               Kadangi gamybos pajėgumai padidėjo daugiau nei gamybos apimtis, pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %.

               (80)

               Eksportuojantis gamintojas teigė, kad visi BAF gamintojai gali gaminti ir kitos rūšies foliją, t. y. aliuminio pakeistą foliją (APF), ir kad jie naudojo tuos pačius įrenginius abiejų rūšių folijai gaminti. Tuo remdamasis eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonės duomenys, susiję su BAF gamybos pajėgumais ir pajėgumų naudojimu, būtų iškreipti.

               (81)

               Nors patvirtinta, kad keli Sąjungos gamintojai gamina tiek BAF, tiek ir APF, atlikus tyrimą nustatyta, kad didžiausias atrinktas Sąjungos gamintojas gamina vien BAF. Kitų atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas buvo pagrįsti faktiniais duomenimis ir tai, kad jie taip pat gamino APF, neturėjo poveikio nurodytiems bendriems BAF gamybos pajėgumams ir pajėgumų panaudojimui. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų šių dviejų rūšių folijos gamybos santykis buvo stabilus. Todėl šiuo etapu šis tvirtinimas buvo atmestas.

         4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (82)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  5 lentelė

                  Pardavimo apimtis Sąjungoje ir Sąjungos rinkos dalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Pardavimo apimtis (tonomis)

                           [41 007–45 870]

                           [41 007–49 081]

                           [42 647–52 292]

                           [41 827–50 457]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [100–107]

                              [104–114]

                              [102–110]

                           Rinkos dalis

                           55 %

                           53 %

                           49 %

                           47 %

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

               (83)

               BAF pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Pardavimo apimtis labiausiai didėjo 2011–2013 m., t. y. 4–14 %. Tiriamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis sumažėjo; apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis padidėjo 2–10 %. Pardavimo apimties padidėjimas, atsižvelgiant į tai, kad tuo pačiu metu padidėjo suvartojimas ir išaugo importas, be kita ko, iš Rusijos, lėmė tai, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 55 % 2011 m. iki 47 % tiriamuoju laikotarpiu, t. y. rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 procentiniais punktais. Sumažėjusi Sąjungos pramonės rinkos dalis atitiko padidėjusią importo iš Rusijos rinkos dalį, kaip paaiškinta 64 konstatuojamojoje dalyje.

         4.2.3.   Augimas

               (84)

               Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 17–28 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 2–10 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 8 procentiniais punktais.

         4.2.4.   Užimtumas ir našumas

               (85)

               Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  6 lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Darbuotojų skaičius

                           769

                           787

                           758

                           781

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              102

                              99

                              102

                           Našumas (tonomis darbuotojui)

                           58

                           59

                           64

                           61

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              102

                              112

                              105

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

               (86)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės užimtumo lygis svyravo ir apskritai padidėjo 2 %.

               (87)

               2011–2013 m. didesnį našumą lėmė padidėjusi gamyba, o ne išaugęs užimtumas, kaip matyti iš 4 lentelės 77 konstatuojamojoje dalyje. Nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio našumas sumažėjo 7 %, bet išliko didesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje 2011 m.

         4.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (88)

               Dempingo skirtumas yra gerokai didesnis už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

               (89)

               Sąjungos pramonė dar nebuvo iki galo atsigavusi po buvusio Kinijos, Brazilijos ir Armėnijos kilmės tokio paties importuojamo produkto dempingo kaina poveikio. Šios priemonės šiuo metu nagrinėjamos atliekant lygiagretų peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, kaip minėta 3 konstatuojamojoje dalyje.

         4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

   4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (90)

               Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  7 lentelė

                  Vidutinės pardavimo kainos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną)

                           2 932

                           2 714

                           2 705

                           2 597

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              93

                              92

                              89

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

                           2 995

                           2 794

                           2 699

                           2 651

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              93

                              90

                              89

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (91)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nuolat mažėjo ir apskritai sumažėjo 11 %.

               (92)

               Nepaisant šio sumažėjimo, vieneto gamybos sąnaudos buvo didesnės nei vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina ir Sąjungos pramonė gamybos sąnaudų negalėjo padengti pardavimo kaina, išskyrus 2013 m. Iš tiesų, Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainos, nes kainoms buvo daromas spaudimas dėl importo dempingo kaina iš Rusijos.

               (93)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos raida atitiko aliuminio kainos Londono metalų biržoje pokyčius, todėl importo iš Rusijos kainos neturėjo jokio poveikio Sąjungos pramonės pardavimo kainai. Šių šalių teigimu, negalima laikyti, kad dėl Rusijos importo kainų Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pardavimo kaina atitiko aliuminio kainos Londono metalų biržoje pokyčius. Tačiau tai neturėjo įtakos tam, kad dėl Rusijos importo kainų Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos ir buvo daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainos iki tokio lygio, kad būtų padengtos gamybos sąnaudos. Todėl šį argumentą reikėtų atmesti.

         4.3.2.   Darbo sąnaudos

               (94)

               Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8 lentelė

                  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                           21 692

                           22 207

                           20 603

                           20 594

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              102

                              95

                              95

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (95)

               Nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo 5 %. Iš pradžių darbo sąnaudos 2011–2012 m. padidėjo 2 %, 2012–2013 m. sumažėjo, o tiriamuoju laikotarpiu išliko stabilios.

         4.3.3.   Atsargos

               (96)

               Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  9 lentelė

                  Atsargos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Laikotarpio pabaigos atsargos

                           1 931

                           1 999

                           2 133

                           2 085

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              104

                              110

                              108

                           Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (97)

               Šiame sektoriuje atsargos negali būti laikomos tinkamu žalos rodikliu, nes gamyba ir pardavimas daugiausia grindžiami užsakymais ir atitinkamai gamintojai paprastai nesukaupia daug atsargų. Todėl atsargų pokyčių tendencijos pateikiamos tik informacijai.

               (98)

               Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 8 %. Nors 2011–2013 m. atsargų kiekis padidėjo 10 %, nuo 2013 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos jis šiek tiek sumažėjo. Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos kaip gamybos procentinė dalis, nesikeitė visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.

         4.3.4.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (99)

               Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10 lentelė

                  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

                           – 2,2 %

                           – 2,9 %

                           0,2 %

                           – 2,1 %

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              65

                              209

                              104

                           Grynųjų pinigų srautas (EUR)

                           1 505 960

                           2 909 820

                           3 365 140

                           1 962 349

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              193

                              223

                              130

                           Investicijos (EUR)

                           3 271 904

                           5 404 990

                           4 288 862

                           4 816 442

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              165

                              131

                              147

                           Investicijų grąža

                           – 4 %

                           – 5 %

                           0 %

                           – 3 %

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              60

                              209

                              108

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (100)

               Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nuolat patyrė nuostolių, išskyrus 2013 m., kai gautas pelno dydis šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį. Pelningumas 2011–2012 m. sumažėjo, 2013 m. padidėjo, bet po to tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo iki panašaus lygio kaip 2011 m. Apskritai pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %, t. y. 0,1 procentinio punkto, todėl tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo uždirbti pelno. Šį pokytį daugiausia lėmė iš Rusijos importuojamų produktų, kurie įvežti į Sąjungą dempingo kainomis, dėl kurių priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos, spaudimas kainoms, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo didinti pardavimo kainų, kad būtų padengtos gamybos sąnaudos.

               (101)

               Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos pramonės pajėgumas pačiai finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo ir pradėjo didėti. Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas apskritai padidėjo 30 %. Tačiau reikėtų pažymėti, kad vertinant absoliučiąja verte, grynųjų pinigų srautas išliko nedidelis, palyginti su visa aptariamo produkto apyvarta.

               (102)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo 47 %. Investicijos padidėjo 65 % 2011–2012 m., sumažėjo 2013 m. ir vėl padidėjo tiriamuoju laikotarpiu. Didžioji dalis tokių investicijų skirtos naujiems įrenginiams įsigyti ir tiriamuoju laikotarpiu jų lygis buvo gana žemas, palyginti su bendra apyvarta.

               (103)

               Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2011 m., išskyrus 2013 m., kai grąža buvo nulinė, buvo neigiama ir atspindėjo neigiamą pelningumo tendenciją. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo 8 %.

               (104)

               Kalbant apie pajėgumą padidinti kapitalą, dėl sumažėjusio atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumo užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą prastėjo jų finansinė padėtis ir sumažėjo vidiniai grynųjų pinigų srautai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai pajėgumas padidinti kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.

         5.   Išvada dėl žalos

               (105)

               Kelių pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Kalbant apie pelningumą, pramonė dirbo nuostolingai beveik visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2013 m., kai ji tik šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį; tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė neigiamą pelną (– 2,1 %). Pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 %. Vieneto gamybos sąnaudos taip pat sumažėjo 11 % ir visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2013 m., išliko didesnės nei vidutinė pardavimo kaina. Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 8 procentiniais punktais, t. y. nuo 55 % 2011 m. iki 47 % tiriamuoju laikotarpiu.

               (106)

               Tam tikrų žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis padidėjo 7 %, o gamybos pajėgumai – 12 %. Tačiau šis padidėjimas neatitiko išaugusio suvartojimo, kuris buvo daug didesnis (t. y. 17–28 % nagrinėjamuoju laikotarpiu). Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis padidėjo 2–10 %. Tačiau rinkoje, kurioje vis didėja suvartojimas, dėl to rinkos dalis nepadidėjo, priešingai, ji sumažėjo 8 procentiniais punktais. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo 47 %. Jos buvo susijusios su naujų įrenginių įsigijimu ir tiriamuoju laikotarpiu išliko gana nedidelės. Grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 30 %, tačiau išliko nedidelis. Todėl šios teigiamos tendencijos nepaneigia esamos žalos.

               (107)

               Rusijos valdžios institucijos pareiškė, kad remiantis viešai prieinamų skundo pateikėjų finansinių dokumentų analize, materialinės žalos nėra. Šį tvirtinimą paneigia tyrimo, pagrįsto faktiniais patikrintais su BAF susijusiais Sąjungos pramonės duomenimis, rezultatai. Iš tiesų kai kurie Sąjungos gamintojai negamino vien BAF, todėl tikrosios su BAF susijusios Sąjungos pramonės padėties negalima įvertinti remiantis viešai prieinamais finansiniais dokumentais. Taigi, išvados dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, turėtų būti pagrįstos ne viešai prieinamais finansiniais dokumentais, o atliekant tyrimą gauta išsamesne ir patikrinta informacija. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

               (108)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

         E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

               (109)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš Rusijos dempingo kaina. Kalbama apie šiuos veiksnius:

                           a)

                           importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis;

                           b)

                           Sąjungos suvartojimo pokyčiai;

                           c)

                           Sąjungos pramonės eksporto rezultatai;

                           d)

                           Sąjungos pramonės veikla aliuminio pakeistos folijos (APF) rinkoje;

                           e)

                           žaliavų kainos.

         1.   Importo dempingo kaina poveikis

               (110)

               Siekdama nustatyti Rusijos kilmės BAF importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinį ryšį, Komisija išnagrinėjo tiriamojo importo apimtį ir kainų lygius ir tai, kokiu mastu šie veiksniai lėmė Sąjungos pramonės patirtą materialinę žalą.

               (111)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Rusijos apimtis padidėjo 35–45 %, todėl jos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 5 procentiniais punktais. Šis padidėjimas sutapo su 8 procentinius punktus atitinkančia Sąjungos pramonės prarasta rinkos dalimi.

               (112)

               Be to, dėl Rusijos importo kainų daromo spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2–8 % ir nuostolius patiriančios Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai 3–7 %, todėl priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas yra apie 12 %. Šį nemenką priverstinį kainų mažinimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo iš esmės mažesnės nei gamybos sąnaudos. Sąjungos pramonė turėjo sumažinti savo kainas nagrinėjamuoju laikotarpiu tam, kad išvengtų tolesnio rinkos dalies praradimo.

               (113)

               Be to, Rusijos importuojamas produktas perėmė didžiąją iš Brazilijos ir Kinijos importuojamo produkto rinkos dalį po to, kai šioms šalims buvo nustatytos priemonės, ir Sąjungos pramonė negalėjo visiškai atsigauti po buvusio dempingo iš šių šalių. Todėl Sąjungos pramonė patyrė nuostolių nuo 2011 m. iki tiriamojo laikotarpio, išskyrus 2013 m., kai buvo gautas labai nedidelis pelnas, gerokai mažesnis už 5 % tikslinį pelną (žr. 176 ir 177 konstatuojamąsias dalis).

               (114)

               Eksportuojantis gamintojas teigė, kad importas iš Rusijos padidėjo nustačius priemones Kinijai, Brazilijai ir Armėnijai, nes dėl jų pagerėjo kitų trečiųjų šalių, įskaitant Rusiją, galimybės patekti į Sąjungos rinką.

               (115)

               Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Rusijos eksportuojamas produktas didžiąja dalimi perėmė Kinijos ir Brazilijos produkto rinkos dalis Sąjungoje. Tačiau iš Rusijos buvo importuojama dempingo kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos, o tai sutapo su pablogėjusia Sąjungos pramonės padėtimi. Šiuo pagrindu galima nustatyti aiškų importo iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinį ryšį ir nesvarbu, ar Rusijos importas padidėjo vien tik dėl antidempingo priemonių, taikomų importui iš kitų trečiųjų šalių. Todėl šis argumentas šiuo etapu buvo atmestas. Bet kuriuo atveju, net jei importui iš Kinijos, Brazilijos ir Armėnijos nustatyti antidempingo muitai turėjo kokio nors poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, jie būtų laikomi tik netiesiogine priežastimi ir negali būti laikomi „kitais veiksniais“, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad žalą daro būtent importas dempingo kaina iš Rusijos. Toks aiškinimas atitinka 2013 m. lapkričio 14 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-638/11 P Europos Sąjungos Taryba prieš Gul Ahmed Textile Mills Ltd.

               (116)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiame etape padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės žalinga padėtis sutapo su labai padidėjusiu importu iš Rusijos dempingo kainomis ir kad importas iš Rusijos nulėmė tai, kad tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė neatsigavo ir patyrė materialinę žalą.

         2.   Kitų veiksnių poveikis

   2.1.   Importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis

               (117)

               Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  11 lentelė

                  Importas iš kitų trečiųjų šalių

                           Šalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Kinija

                           Apimtis (tonomis)

                           [2 843–3 205]

                           [967–1 378]

                           [1 137–1 603]

                           [1 222–1 699]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [34–43]

                              [40–50]

                              [43–53]

                           Rinkos dalis

                           4 %

                           1 %

                           1 %

                           2 %

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           2 251

                           2 417

                           2 306

                           2 131

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              107

                              102

                              95

                           Turkija

                           Apimtis (tonomis)

                           [5 120–6 100]

                           [8 090–10 553]

                           [11 213–14 213]

                           [11 520–14 579]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [158–173]

                              [219–233]

                              [225–239]

                           Rinkos dalis

                           7 %

                           11 %

                           13 %

                           13 %

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           2 950

                           2 743

                           2 710

                           2 571

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              93

                              92

                              87

                           Kitos trečiosios šalys

                           Apimtis (tonomis)

                           [3 100–3 750]

                           [279–750]

                           [1 891–3 000]

                           [3 162–4 313]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [9–20]

                              [61–80]

                              [102–115]

                           Rinkos dalis

                           4 %

                           1 %

                           2 %

                           4 %

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           2 878

                           2 830

                           2 687

                           2 406

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              98

                              93

                              84

                           Visas importas

                           Apimtis (tonomis)

                           [31 200–38 900]

                           [33 696–45 513]

                           [42 120–58 325]

                           [42 744–60 684]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [108–117]

                              [135–150]

                              [137–156]

                           Rinkos dalis

                           45 %

                           47 %

                           51 %

                           53 %

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           2 512

                           2 452

                           2 399

                           2 360

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                              Šaltinis: Eurostato duomenys ir klausimyno atsakymai.

               (118)

               Importui iš Kinijos ir Brazilijos šiuo metu taikomi antidempingo muitai. Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Brazilijos nebuvo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis sumažėjo 47–57 %, o atitinkama rinkos dalis sumažėjo nuo 4 % iki 2 %, t. y. 2 procentiniais punktais. Tiek importo apimtis, tiek rinkos dalis visu nagrinėjamuoju laikotarpiu tebebuvo nedidelės. Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %. Reikėtų pažymėti, kad tiriamuoju laikotarpiu maždaug 75 % viso importo iš Kinijos į Sąjungos rinką pateko pagal laikinojo įvežimo perdirbti schemą, todėl antidempingo muitai nebuvo taikomi. Šis importuojamas produktas, kurio rinkos dalis yra didesnė nei 1 %, tiesiogiai konkuravo su Sąjungos pramonės parduodamu produktu ir dėl jo Sąjungos kainos buvo priverstinai sumažintos maždaug 13 %.

               (119)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Turkijos apimtis padidėjo 125–139 %, o užimama rinkos dalis padidėjo nuo maždaug 7 % iki 13 %. Turkijos importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 13 %, tačiau vis tiek buvo didesnės už importo iš kitų trečiųjų šalių, įskaitant Rusiją ir Kiniją, kainas ir buvo panašios į Sąjungos pramonės kainas tiriamuoju laikotarpiu.

               (120)

               Apskritai importas iš kitų trečiųjų šalių padidėjo 2–15 %. Tačiau nors Sąjungos suvartojimas didėjo, bendra rinkos dalis sumažėjo nuo 4 % 2011 m. iki maždaug 2 % 2013 m., o iki tiriamojo laikotarpio pabaigos padidėjo iki 4 %; importo iš trečiųjų šalių kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, išskyrus 2012 m.

               (121)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad net nedidelis importas iš Kinijos iš dalies prisidėjo prie Sąjungos pramonei padarytos žalos, tačiau dėl jo nenutrūksta importo iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. Be to, manoma, kad importas iš Turkijos galėjo iš dalies būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau dėl jo nenutrūksta importo iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys, atsižvelgiant į mažesnę importo iš Turkijos apimtį ir didesnes kainas, palyginti su Rusijos eksportu.

               (122)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala turėtų būti susieta su importu iš Turkijos ir Pietų Korėjos. Kalbant apie Turkiją, buvo padaryta išvada, kad importas iš dalies galėjo būti susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau dėl jo nenutrūko importo dempingo kaina iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. Dėl Pietų Korėjos ši šalis teigė, kad importui buvo taikoma ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarime, kuris įsigaliojo 2011 m. (5), nustatyta tvarka. Kiek tai susiję su Pietų Korėja, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis buvo beveik lygi nuliui. Tuo remiantis minėti tvirtinimai šiuo etapu atmesti.

         2.2.   Sąjungos suvartojimo pokyčiai

               (123)

               Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo net 17–28 %. Šį padidėjimą daugiausia galima paaiškinti padidėjusia importo apimtimi, nes Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu tik šiek tiek padidėjo ir ji prarado maždaug 8 procentinius punktus atitinkančią rinkos dalį. Tuo pačiu metu importui iš Rusijos atiteko maždaug 5 procentinius punktus atitinkanti rinkos dalis. Todėl daroma išvada, kad suvartojimo pokyčiai nebuvo susiję su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.

               (124)

               Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad importas iš Rusijos nepadidėjo itin smarkiai ir kad toks importas nedaro jokio žalingo poveikio, nes importas iš Rusijos tik atitiko suvartojimo tendencijas, o Sąjungos pramonė padidino APF pardavimo apimtį, todėl sumažėjo BAF pardavimo apimtis.

               (125)

               Kaip paaiškinta 132 konstatuojamojoje dalyje, tvirtinimas, kad Sąjungos pramonė padidino APF ir sumažino BAF pardavimo apimtį, atliekant tyrimą nepatvirtintas ir todėl buvo atmestas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl padidėjusio importo iš Rusijos dempingo kainomis daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad nesvarbu, kad Rusijos importas atitiko suvartojimo tendencijas. Todėl šis tvirtinimas atmestas.

         2.3.   Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

               (126)

               Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl prastų Sąjungos pramonės eksporto rezultatų.

               (127)

               Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  12 lentelė

                  Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Eksporto apimtis

                           813

                           1 351

                           1 159

                           1 182

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              166

                              143

                              145

                           Vidutinė vieneto kaina (EUR už toną)

                           3 061

                           2 810

                           2 897

                           2 806

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              92

                              95

                              92

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir skundo pateikėjų pateikta informacija.

               (128)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės eksporto į kitas trečiąsias šalis lygis, palyginti su Sąjungos pramonės pardavimu Sąjungos rinkoje, išliko žemas, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto kainos buvo didesnės už vidutinę vieneto pardavimo Sąjungoje kainą ir jomis buvo padengtos gamybos sąnaudos. Be to, Sąjungos pramonės pelningumas, aptartas 99 konstatuojamojoje dalyje, susijęs tik su panašaus produkto pardavimu Sąjungos rinkoje, todėl analizuojant neatsižvelgta į galimą Sąjungos pramonės pardavimo eksportui į kitų trečiųjų šalių rinkas poveikį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

         2.4.   Sąjungos pramonės veikla aliuminio pakeistos folijos (APF) rinkoje

               (129)

               Keletas Sąjungos gamintojų gamino ir BAF, ir APF. APF yra skirtingas produktas, naudojamas kitiems tikslams nei BAF. Tačiau ir BAF, ir APF, kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje, buvo gaminamos naudojantis tais pačiais gamybos įrenginiais ir įranga. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė padidino pelningesnės APF gamybą ir pardavimą BAF nenaudai, todėl BAF pardavimo apimties ir rinkos dalies praradimas susijęs su šiuo pokyčiu, o ne su padidėjusiu BAF importu iš Rusijos.

               (130)

               Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl neigiamų pokyčių APF rinkoje – joje veiklą vykdantys Sąjungos pramonės subjektai teigė, kad jiems žalą padarė šio produkto importas iš Kinijos, dėl kurio Komisija 2014 m. gruodžio mėn. inicijavo antidempingo tyrimą (6).

               (131)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors iš dalies APF ir BAF Sąjungos gamintojai sutampa, tačiau nėra tapatūs. Taigi, atliekant šį tyrimą didžiausias atrinktas BAF Sąjungos gamintojas gamino tik BAF, o kitų atrinktų Sąjungos gamintojų BAF ir APF gamybos ir pardavimo santykis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo gana stabilus. Taigi, atlikus tyrimą nepatvirtinti įtarimai, kad Sąjungos pramonė perėjo nuo BAF prie APF gamybos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, kurie gamina ir BAF, ir APF, negali lengvai pereiti nuo vieno produkto prie kito, nes siekiant kuo didesnio efektyvumo būtina pagaminti tam tikrą abiejų produktų kiekį.

               (132)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Kinijos APF importas turėjo poveikio bendrai Sąjungos pramonės padėčiai ir todėl Sąjungos BAF pramonė patyrė materialinę žalą. Tačiau 71–107 konstatuojamosiose dalyse pateikta žalos analizė ir 108 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, susijusios išskirtinai tik su BAF gamyba ir pardavimu. Atliekant minėtą žalos analizę nebuvo atsižvelgta į tariamos žalos, susijusios su Sąjungos gamintojų, kurie gamina ir APF, ir BAF, BAF gamyba ir pardavimu, jei tokia yra, poveikį. Todėl šis argumentas šiuo etapu buvo atmestas.

         2.5.   Žaliavų kainos

               (133)

               Aliuminis yra pagrindinė žaliava, naudojama BAF gaminti, ir jis sudarė maždaug 75 % Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu.

               (134)

               Eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonė buvo nepalankioje padėtyje, nes ji nebuvo vertikaliai integruota ir turėjo įsigyti aliuminio. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad aliuminio kainos Sąjungoje yra didesnės dėl neapdorotam aliuminiui taikomų 3–6 % muitų, dėl kurių išauga ES vidaus priemoka metalui, kuri įtraukiama į metalo kainą, todėl yra aliuminio kainos dalis.

               (135)

               Pasaulinė referencinė pirminio aliuminio kaina yra Londono metalų biržoje kotiruojama kaina. Priemokos yra papildomas mokestis, pridedamas prie Londono metalų biržos kainos grynaisiais pinigais, kurios kartu sudaro aliuminio lydyklų arba prekiautojų mokamą galutinį tarifą už aliuminį. Nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos Londono metalų biržoje sumažėjo daugiau nei 20 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu priemoka padidėjo daugiau kaip du kartus. Tačiau Londono metalų biržos kainą ir priemoką, kurios sudaro bendrą aliuminio kainą, vertinant bendrai, aliuminio kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo maždaug 11 %.

               (136)

               Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek Rusijos eksportuojantis gamintojas patyrė panašių išlaidų, susijusių su BAF gaminti reikalingų žaliavų įsigijimu, nes šių žaliavų rinkos kainos Rusijos ir Sąjungos rinkose yra tiesiogiai susijusios su Londono metalų birža. Todėl 134 konstatuojamojoje dalyje pateikti tvirtinimai turėtų būti atmesti. Nors Sąjungos pramonės BAF pardavimo kainos ir BAF importo iš Rusijos kainos mažėjo dėl Londono metalų biržoje kotiruojamos aliuminio kainos pokyčio, atlikus tyrimą nustatyta, kad Rusijos BAF importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nuolat mažesnės už Sąjungos pramonės kainas ir Sąjungos pramonės kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos 3–7 %. Kaip jau minėta 92 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės BAF pardavimo kainos negalėjo padengti vieneto gamybos sąnaudų dėl importo dempingo kaina daromo spaudimo kainoms, net ir sumažėjus vieneto gamybos sąnaudoms. Todėl šį argumentą šiuo etapu taip pat reikėtų atmesti.

         3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

               (137)

               Iš pateiktos analizės matyti, kad Rusijos kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo, o importo kainos tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo.

               (138)

               Rinkos dalis padidėjo tuo pačiu metu, kai labai sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Dėl importo daromo spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainų iki pelningo lygio net ir sumažėjus vieneto gamybos sąnaudoms ir dėl to Sąjungos pramonė patyrė nuostolių. Todėl Sąjungos pramonė negalėjo visiškai atsigauti po ankstesnio importo dempingo kaina iš Brazilijos, Kinijos ir Armėnijos poveikio ir tiriamuoju laikotarpiu patyrė materialinę žalą.

               (139)

               Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo importo dempingo kaina poveikio, kaip antai importo iš kitų trečiųjų šalių poveikį, Sąjungos suvartojimo pokyčius, Sąjungos pramonės eksporto rezultatus, Sąjungos pramonės veiklą APF rinkoje ir žaliavos kainas.

               (140)

               Išanalizavus šiuos kitus veiksnius nustatyta, kad visų pirma importas iš Turkijos ir Kinijos galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonei daromos žalos. Tačiau, atsižvelgiant į didesnes Turkijos importo kainas ir mažesnę importo apimtį, palyginti su importu iš Rusijos, taip pat į nedidelį importą iš Kinijos, padaryta išvada, kad tie veiksniai negalėjo nutraukti nustatyto importo dempingo kaina iš Rusijos ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinio ryšio.

               (141)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiuo etapu Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, priežastinis ryšys nenutrūko. Žalą daugiausia sudaro finansiniai nuostoliai ir prarasta rinkos dalis Sąjungos rinkoje.

         F.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   Preliminarios pastabos

               (142)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, prekiautojų, importuotojų ir naudotojų, interesai.

         2.   Sąjungos pramonės interesai

               (143)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė nebuvo visiškai atsigavusi nuo ankstesnio importo dempingo kaina ir tiriamuoju laikotarpiu patyrė materialinę žalą dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies. Pagrindiniai žalos rodikliai rodė neigiamą tendenciją, visų pirma dėl rinkos dalies ir pelningumo.

               (144)

               Tikimasi, kad nustačius priemones importo kainos padidės ir Sąjungos pramonė turėtų nebepatirti šiuo metu importo dempingo kainomis daromo spaudimo kainoms. Todėl Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padidinti kainas, kad padengtų gamybos sąnaudas, ir laipsniškai pradėti veikti pelningai. Be to, Sąjungos pramonė galės padidinti savo pardavimo apimtį ir rinkos dalį Sąjungos rinkoje.

               (145)

               Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis greičiausiai toliau blogėtų, ypač atsižvelgiant į nuostolius, patirtus tiriamuoju laikotarpiu, ir numatomą tolesnį kainų spaudimą dėl importo dempingo kaina iš Rusijos. Rinkos dalis toliau mažės, nes tikėtina, kad Sąjungos pramonės vartotojai laipsniškai pereis prie importo mažomis kainomis iš Rusijos. Be to, dėl importo dempingo kainų spaudimo Sąjungos pramonė negalės padidinti savo kainų, nes ji bus priversta nustatyti kainas, kurios atitiktų žemas Rusijos importo kainas. Pagal šį scenarijų Sąjungos pramonė ir toliau patirs didelių nuostolių.

               (146)

               Eksportuojantis gamintojas teigė, kad be konkurencijos iš Rusijos Sąjungos pramonė gali tapti mažiau veiksminga ir prarasti savo konkurencingumą pasaulinėje rinkoje. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad nustačius antidempingo priemones būtų iškraipoma pasaulinė rinka.

               (147)

               Pirma, antidempingo priemonėmis turėtų būti tik atkurtos vienodos sąlygos Sąjungoje, o ne užkirstas kelias Rusijos importui į Sąjungos rinką sąžiningomis kainomis. Antra, eksportuojantis gamintojas nepaaiškino, nei kokiu mastu antidempingo muitai iškreiptų pasaulinę konkurenciją, nei kokiu mastu jie galėtų paveikti Sąjungos pramonės veiksmingumą. Todėl šie tvirtinimai buvo nepakankamai pagrįsti. Priešingai, atlikus tyrimą nustatyta, kad nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė galėtų padidinti savo pardavimo kainas ir pelningumą, taip pat savo pardavimo apimtį Sąjungos rinkoje. Todėl šis argumentas šiuo etapu taip pat buvo atmestas.

               (148)

               Eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad BAF paklausa yra labai elastinga ir kad nustačius priemones daugelis vartotojų gali pereiti prie alternatyvių produktų, pavyzdžiui, prie buitinės polietileno plėvelės; todėl nustačius priemones Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ne išaugs, o sumažės. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad pakeisti BAF alternatyviomis pakuotėmis yra labai sunku dėl specifinių BAF savybių, pavyzdžiui, atsparumo šilumai ir apsaugai nuo šviesos. Todėl šį argumentą šiuo etapu taip pat reikėtų atmesti.

               (149)

               Todėl šiuo etapu padaryta išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

         3.   Importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

               (150)

               Nė viena su prekyba susijusi bendrovė, t. y. BAF importo ir perpardavimo bendrovė, nepranešė apie save po to, kai buvo paskelbtas pranešimas apie inicijavimą. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė ir eksportuojantis gamintojas pardavinėjo BAF daugiausia tiesiogiai naudotojams. Remiantis tuo, kas išdėstyta, nėra pagrindo manyti, kad priemonių nustatymas turėtų neigiamo poveikio importuotojų ir (arba) prekiautojų padėčiai.

         4.   Naudotojų interesai

               (151)

               Sąjungos naudotojai yra pervyniotojai, kurie užsiima vyniojamųjų medžiagų (aliuminio folijos, taip pat popieriaus ir plastiko) prekyba: jie pervynioja BAF į mažus ritinius (vartotojams skirtus ritinius) ir juos perpakuoja į pramonei ir mažmeninei prekybai skirtas pakuotes. Apie save pranešė septynios bendrovės, kurioms pateikti klausimynai. Keturios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Trijose bendradarbiaujančiose bendrovėse buvo atlikti patikrinimai vietoje.

               (152)

               Tyrimas parodė, kad BAF yra pagrindinė pervyniotojų žaliava, sudaranti apie 80 % visų gamybos sąnaudų.

               (153)

               Tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantys naudotojai turėjo tris pagrindinius BAF tiekimo šaltinius: Sąjungos pramonę, Turkiją ir Rusiją. Trys iš bendradarbiaujančių naudotojų BAF daugiausia pirko iš Sąjungos pramonės ir importavo tik nedidelį kiekį; vienas iš šių trijų naudotojų BAF importavo ne iš Rusijos, o tik iš Turkijos. Ketvirtasis bendradarbiaujantis naudotojas BAF daugiausia pirko iš Rusijos, o mažesnius kiekius – iš Sąjungos pramonės. Visos bendradarbiaujančios bendrovės taip pat importavo BAF iš Turkijos.

               (154)

               Kadangi pervyniotojai tiekia įvairius pakavimo produktus, trijų bendradarbiaujančių bendrovių, kurios nagrinėjamąjį produktą pirko iš Rusijos, su BAF susijusi veikla sudarė nuo mažiau kaip šeštadalio iki daugiausia vienos ketvirtosios jų bendros veiklos. Bendrovės, kuri iš Rusijos nepirko nagrinėjamojo produkto, su BAF susijusi veikla sudarė mažiau nei trečdalį visos jos veiklos.

               (155)

               Tiriamuoju laikotarpiu visos bendradarbiaujančios bendrovės apskritai veikė pelningai. Vis dėlto viena bendrovė negalėjo aiškiai priskirti PBA išlaidų prie veiklos, susijusios su BAF, todėl nebuvo galima padaryti aiškios išvados dėl šios bendrovės pelningumo.

               (156)

               Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad yra įvairių tiekimo šaltinių ir prireikus pervyniotojai yra pasirengę juos keisti (žr. 165–168 konstatuojamąsias dalis).

               (157)

               Be to, pervyniotojai vis tiek galėtų antidempingo muitą perkelti vartotojams, ypač jeigu pagrindinės žaliavos kainos ir toliau mažėtų, kaip matyti iš tendencijų nagrinėjamuoju laikotarpiu.

               (158)

               Atsižvelgiant į tai, nors ir negalima atmesti galimybės, kad pervyniotojų pelningumas sumažėtų nustačius priemones Rusijai, atsižvelgiant į kitus tiekimo šaltinius, galimybę perkelti muitus vartotojams ir kai kuriais atvejais didelius pelno dydžius, galima numanyti, kad galimas tokių priemonių poveikis pervyniotojams būtų nedidelis.

               (159)

               Eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad antidempingo muitų nustatymas turės neigiamų pasekmių dideliems mažmenininkams, tačiau toliau nepagrindė šio tvirtinimo. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad atliekant tyrimą nė vienas didelis mažmenininkas nepranešė apie save.

               (160)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad nustačius priemones sumažėtų pervyniotojų pelningumas. Tačiau, kaip rodo 153–160 konstatuojamosiose dalyse pateikta analizė, tikėtina, kad poveikis pervyniotojų pelningumui bus mažas, ypač atsižvelgiant į įvairius esamus tiekimo šaltinius ir galimybę vartotojams perkelti bent dalį dėl nustatytų muitų padidėjusių sąnaudų.

               (161)

               Be to, kaip minėta 118 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo priemonės pastaruosius penkerius metus buvo taikomos importui iš Kinijos, Brazilijos ir Armėnijos. Tyrimo, po kurio buvo nustatytos šios priemonės, tiriamuoju laikotarpiu pervyniotojų pelningumas buvo nuo – 2 % iki + 2 % (7). Nepaisant nustatytų priemonių, pervyniotojų veikla tebebuvo ekonomiškai perspektyvi ir kai kuriais atvejais jie net padidino savo pelną, nes šis tyrimas parodė, kad visi bendradarbiaujantys pervyniotojai dirba pelningai. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

               (162)

               Be to, buvo teigiama, kad galutinės grandies rinkai dėl vartotojams skirtų folijos ritinių importo būdinga didelė konkurencija. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad nustačius antidempingo priemones BAF nukentėtų Sąjungos pervyniotojai, kurie turėtų sumokėti antidempingo muitą už žaliavas ir todėl nebepajėgtų konkuruoti su importuojamais galutinės grandies produktais. Taip pat teigta, kad nustačius priemones BAF, padidėtų vartotojams skirtų ritinių eksportas iš Rusijos. Pervyniojimo veikla būtų vykdoma Rusijoje, o ne Sąjungoje, ir pervyniotojai patirtų didelę žalą, nes jie turėtų konkuruoti su vartotojams skirtų ritinių importu mažomis kainomis. Vis dėlto pavojus, kad importuojamas nagrinėjamasis produktas gali būti pakeistas galutinės grandies importuojamu produktu, savaime nėra priežastis nenustatyti antidempingo priemonių. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad 2013 m. (8) buvo nustatytos antidempingo priemonės vartotojams skirtų ritinių importui iš Kinijos, dėl kurių galutinės grandies pramonė atsigavo nuo importo dempingo kaina padarytos materialinės žalos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad BAF importu iš Rusijos pervyniotojų poreikiai patenkinami tik iš dalies ir kad yra kitų tiekimo šaltinių, kuriems netaikomos antidempingo priemonės. Todėl šie argumentai atmesti.

               (163)

               Atsižvelgiant į šiuos nustatytuosius faktus, šiuo etapu padaryta išvada, kad poveikis naudotojams nebūtų toks, kad priemonės turėtų būti laikomos priešingomis bendriems Sąjungos interesams.

         5.   Tiekimo šaltiniai

               (164)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad nustačius antidempingo muitus Rusijai, gali sumažėti pasiūla Sąjungos rinkoje, nes Sąjungos pramonė neturi pakankamai pajėgumų, kad galėtų patenkinti Sąjungos paklausą ir, kaip minėta, pervyniotojai neturėtų pakankamų kitų tiekimo šaltinių.

               (165)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė turėjo perteklinius pajėgumus ir gali padidinti BAF gamybą ir pardavimą Sąjungoje. Be to, esama kitų tiekimo šaltinių, kaip antai Turkija ir Armėnija, taip pat, nors ir mažesniu mastu, Pietų Afrika ir Indija. Be to, Kinijai ir Brazilijai nustatyti antidempingo muitai šiuo metu yra persvarstomi ir išvados bus paskelbtos ne vėliau kaip 2016 m. sausio mėn. Galiausiai, antidempingo priemonėmis siekiama sudaryti vienodas sąlygas Sąjungoje ir Rusijos importas toliau galės patekti į Sąjungos rinką sąžiningomis kainomis.

               (166)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad labai tikėtina, jog Sąjungos pramonė, užuot didinusi savo BAF gamybą ir pardavimo apimtį, plės veiklą APF sektoriuje. Šis tvirtinimas buvo pagrįstas prielaida, kad Sąjungos pramonė BAF gamybą padidino dėl pasaulinės ekonomikos krizės ir pagerėjus bendrai ekonominei padėčiai Sąjungoje vėl atnaujintų APF gamybą. Ši šalis taip pat nurodė, kad vykdomas lygiagretus tyrimas dėl į Sąjungą importuojamos Kinijos kilmės APF (9), ir teigė, kad jei po šio tyrimo būtų nustatytos antidempingo priemonės, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis, kiek ji susijusi su APF, taip pat pagerėtų, todėl APF gamyba, priešingai nei BAF gamyba, išaugtų. Tačiau, kaip jau išnagrinėta 132 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, pagrindžiančių šį tvirtinimą. Be to, ši šalis nepateikė jokių įrodymų dėl ryšio tarp BAF gamybos plėtros ir ekonomikos krizės ar dėl tvirtinimo, jog Sąjungos pramonė dėl galimų Kinijai nustatytinų priemonių pereitų prie APF gamybos. Todėl šie argumentai šiuo etapu taip pat buvo atmesti.

               (167)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad BAF importas iš Venesuelos, Turkijos ir Armėnijos negalėtų pakeisti BAF importo iš Rusijos, nes skirtųsi daug pagrindinių parametrų, pavyzdžiui, gamyba, techninės specifikacijos ir tiekimo prieinamumas. Tačiau ši šalis nepateikė jokių šį tvirtinimą pagrindžiančių įrodymų. Be to, atliekant tyrimą negauta jokios informacijos, kuria būtų pagrįstas šis tvirtinimas. Priešingai, atlikus tyrimą nustatyta, kad Turkija yra didžiausia Sąjungos pervyniotojų tiekėja ir jos produktai panašūs į iš Rusijos importuojamus produktus prieinamumo ir specifikacijų požiūriu. Armėnija, kuriai nenustatyta jokių antidempingo muitų, taip pat yra potenciali tiekėja Sąjungos rinkoje. Todėl šie argumentai šiuo etapu taip pat buvo atmesti.

               (168)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad nebuvo jokių alternatyvių tiekimo šaltinių, turėtų būti atmestas.

         6.   Kiti argumentai

               (169)

               Eksportuojantis gamintojas teigė, kad Sąjungos interesų analizėje taip pat turėtų būti atsižvelgta į tai, kad Sąjungos pramonė yra apsaugota Rusijai nustatytais 7,5 % importo muitais ir antidempingo muitais, taikomais to paties produkto importui iš Kinijos ir Brazilijos.

               (170)

               Pažymima, kad iš tiesų pagal naująją Europos Sąjungos bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą, kuri įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d., Rusija išbraukta iš lengvatomis besinaudojančių šalių sąrašo. Todėl nuo 2014 m. sausio 1 d. ir iki kol tęsis dabartinė padėtis, BAF importui iš Rusijos taikoma 7,5 % importo muito norma (vietoj lengvatinės 4 % muito normos, taikytos iki 2013 m. gruodžio 31 d.).

               (171)

               Be to, Kinijai ir Brazilijai taikomos antidempingo priemonės, kurios šiuo metu yra peržiūrimos, buvo nustatytos atlikus atskirą tyrimą, kuriuo nustatytas žalingas tokio importo dempingo kaina poveikis ir kuriuo pagrįstas priemonių nustatymas. Antidempingo muitai importui iš kitų trečiųjų šalių negali būti per se laikomi tinkama priežastimi nenustatyti antidempingo muitų importui iš kitos trečiosios šalies. Iš tiesų, jei atlikus antidempingo tyrimą buvo nustatyta, kad yra žalingas importo iš šios šalies dempingo kaina poveikis, nustatytos priemonės yra pagrįstos, jei nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Šiuo atveju šios sąlygos yra tenkinamos šiame etape ir todėl šis argumentas šiuo etapu atmetamas.

               (172)

               Galiausiai eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad kadangi BAF ir APF yra gaminamos tose pačiose gamybos patalpose, taip tariamai užtikrinant aukšto lygio pakeičiamumą pasiūlos atžvilgiu, papildomu antidempingo muitu importuojamai BAF būtų iškraipoma APF rinka galutinių vartotojų Sąjungoje nenaudai. Tačiau minėtas eksportuojantis gamintojas savo tvirtinimo toliau nepagrindė. Kaip jau paaiškinta 81 ir 131 konstatuojamosiose dalyse, didžiausias atrinktas gamintojas iš viso negamino APF, o kitų APF gamintojų APF ir BAF gamybos ir pardavimo santykis buvo stabilus. Todėl šį argumentą reikėtų atmesti.

         7.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (173)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas importuojamai Rusijos kilmės BAF šiuo tyrimo etapu neatitiktų Sąjungos interesų.

         G.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (174)

               Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

         1.   Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)

               (175)

               Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą.

               (176)

               Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina, parduodama panašų produktą Sąjungos rinkoje. Šiuo klausimu pažymėtina, kad 5 % pelno dydis buvo laikomas tinkamu ir atliekant tyrimą buvo patvirtintas, atsižvelgiant į šio pramonės sektoriaus ypatumus. Be to, 5 % pelno dydžiu taip pat buvo remiamasi lygiagrečiai atliekamame tyrime dėl to paties Kinijos ir Brazilijos produkto, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Komisija remiasi Komisijos reglamento (ES) Nr. 833/2012 158 konstatuojamąja dalimi, kuri susijusi su labai panašiu produktu ir kurioje taip pat remiamasi 5 % dydžio pelnu.

               (177)

               Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonės panašaus produkto nežalingą kainą, Sąjungos pramonės pardavimo kainas pakoregavusi atimdama per tiriamąjį laikotarpį gautą pelną arba pridėdama patirtus faktinius nuostolius ir tada pridėdama minėtą 5 % pelno dydį. Tuomet, remdamasi bendradarbiaujančio eksportuojančio Rusijos gamintojo vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine nežalinga kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi.

         2.   Laikinosios priemonės

               (178)

               Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamai Rusijos kilmės BAF turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš dempingo ir žalos skirtumų.

               (179)

               Remiantis tuo, kad išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:

                           Šalis

                           Bendrovė

                           Dempingo skirtumas

                           Žalos skirtumas

                           Laikinasis antidempingo muitas

                           Rusija

                              Ural Foil OJSC, Sverdlovsko regionas;
                           OJSC Rusal

                              Sayanal, Chakasijos regionas, grupė Rusal

                           34,0 %

                           12,2 %

                           12,2 %

                           Rusija

                           Visos kitos bendrovės

                           12,2 %

               (180)

               Šiame reglamente nurodyta konkrečioms bendrovėms taikoma antidempingo muito norma buvo nustatyta remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl ji parodo atliekant tyrimą nustatytą su šia bendrove susijusią padėtį. Ši muito norma taikoma tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretus nurodytas juridinis asmuo. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėta bendrove, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.

               (181)

               Bendrovė gali prašyti taikyti šią konkrečioms bendrovėms taikomą antidempingo muito normą pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (10). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, įskaitant: su gamyba susijusį bendrovės veiklos pasikeitimą; pardavimą vidaus rinkoje ir eksportui, susijusį su, pavyzdžiui, pavadinimo pasikeitimu arba gamybos ir prekybos subjekto pasikeitimu. Pagrįstais atvejais Komisija atnaujins bendrovių, kurioms taikomi konkretūs antidempingo muitai, sąrašą.

               (182)

               Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas bus taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą.

         H.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

               (183)

               Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jam turėjo būti suteikta galimybė susipažinti su atliekamo lygiagretaus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo dėl galiojančių priemonių Brazilijos ir Kinijos kilmės BAF importui, kuris minimas 3 konstatuojamojoje dalyje, nekonfidencialiais duomenimis, remiantis tuo, kad atliekant šį tyrimą dėl BAF importo iš Rusijos, priežastinio ryšio analizė turėtų būti vertinama kartu su BAF importu iš Brazilijos ir Kinijos, siekiant ištirti šio importo poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad tai būtų grubus jo teisės į gynybą ir esminio procedūrinio reikalavimo pažeidimas, kuris negali būti ištaisytas atgaline data, nes pažeistos teisės į gynybą laikotarpiu, per kurį galima teikti pastabas, t. y. per 37 dienas nuo pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Todėl dabartinis tyrimas turėtų būti nutrauktas. Eksportuojantis gamintojas paprašė leisti susipažinti su visais lygiagretaus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo nekonfidencialiais duomenimis.

               (184)

               Šis tvirtinimas buvo pagrįstas klaidinga prielaida, kad importas iš Kinijos ir Brazilijos turėtų būti vertinamas kartu su importu iš Rusijos. Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, analizuojant priežastinį ryšį į importą iš Kinijos ir Brazilijos buvo atsižvelgta tik kaip į „kitus veiksnius“. Nors atrinkti Sąjungos gamintojai atliekant abu tyrimus pateikė tik vieno klausimyno atsakymus, jie buvo susiję tik su Sąjungos pramonės ekonominės padėties analize, nes atliekant abu tyrimus Sąjungos gamintojai buvo tie patys, surinkti duomenys buvo susiję su tuo pačiu tiriamuoju ir nagrinėjamuoju laikotarpiais. Oficialiu raštu Komisija jau informavo eksportuojantį gamintoją apie savo ketinimą atmesti minėtus reikalavimus ir paragino eksportuojantį gamintoją prašyti, jei tai būtina, kad nagrinėjant bylą dalyvautų prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas.

               (185)

               Kalbant apie galimybę susipažinti su nekonfidencialiais lygiagretaus priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo duomenimis, eksportuojantis gamintojas nėra to tyrimo suinteresuotoji šalis, todėl prieiga prie atitinkamų nekonfidencialių dokumentų negali būti suteikta. Todėl tvirtinimai dėl teisės į gynybą ir esminio procedūrinio reikalavimo pažeidimų buvo atmesti.

               (186)

               Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų raštu ir (arba) prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą terminą.

               (187)

               Išvados dėl muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutines priemones,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuotai, bet daugiau neapdorotai, suvyniotai į ritinius, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kilogramų, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
   2.   Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

               Šalis

               Bendrovė

               Laikinasis antidempingo muitas

               Papildomas TARIC kodas

               Rusija

                  Ural Foil OJSC, Sverdlovsko regionas;
               OJSC Rusal

                  Sayanal, Chakasijos regionas, grupė Rusal

               12,2 %

               C050

               Rusija

               Visos kitos bendrovės

               12,2 %

               C999

         3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
   4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   1.   Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo dienos suinteresuotosios šalys gali:

               a)

               prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas;

               b)

               teikti pastabas raštu Komisijai ir

               c)

               prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

         2.   Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo dienos Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalyje nurodytos šalys gali pateikti pastabų dėl laikinųjų priemonių taikymo.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 3 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikros importuojamos Rusijos kilmės aliuminio folijos inicijavimą (OL C 354, 2014 10 8, p. 14).

      (3)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikrai importuojamai Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijai, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 350, 2014 10 4, p. 11).

      (4)  OL L 94, 2009 4 8, p. 17, 72 ir 80 konstatuojamosios dalys.

      (5)  ES ir Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimas (OL L 127, 2011 5 14, p. 6).

      (6)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijos inicijavimą (OL C 444, 2014 12 12, p. 13).

      (7)  2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamento Nr. 287/2009/EB, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikrai importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai, 159 konstatuojamoji dalis (OL L 94, 2009 4 8, p. 17).

      (8)  2013 m. kovo 11 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 217/2013, kuriuo tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės į ritinius suvyniotai aliumininei folijai nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas (OL L 69, 2013 3 13, p. 11).

      (9)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijos inicijavimą (OL C 444, 2014 12 12, p. 13).

      (10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgija.