title: Komisijos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2019/1996 2019 m. lapkričio 28 d. kuriuo pagal Reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą tam tikriems importuojamiems Tailando Karalystės kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
2.12.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 310/6

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/1996
         2019 m. lapkričio 28 d.
         kuriuo pagal Reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą tam tikriems importuojamiems Tailando Karalystės kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

                     (1)

                     Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas), Taryba Reglamentu (EB) Nr. 682/2007 (2) tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 2001 90 30 ir ex 2005 80 00, nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Nustatytos priemonės – 3,1–12,9 % muitas ad valorem.

                     (2)

                     Tarybos reglamentu (EB) Nr. 954/2008 (3) iš dalies pakeistos Reglamento (EB) Nr. 682/2007 nuostatos dėl vienai bendrovei ir visoms kitoms bendrovėms nustatytos muito normos. Nustatyti 3,1–14,3 % dydžio iš dalies pakeisti muitai. Dviejų Tailando eksportuojančių gamintojų, kurių pasiūlyti įsipareigojimai priimti Komisijos sprendimu 2007/424/EB (4), importuojamam produktui muitas netaikomas.

                     (3)

                     Reglamentu (EB) Nr. 847/2009 (5) Taryba nustatė, kad įsipareigojimai dėl kainos, kuriais remiantis taikyta minimali importo kaina, nebėra tinkami žalingam dempingo poveikiui kompensuoti. Todėl priimti įsipareigojimai panaikinti, o 10 kitų Tailando eksportuojančių gamintojų pasiūlyti įsipareigojimai atmesti.

                     (4)

                     Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau – ankstesnė priemonių galiojimo termino peržiūra), Taryba Reglamentu (ES) Nr. 875/2013 (6) importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, vėl nustatė galutines antidempingo priemones.

                     (5)

                     Atlikus dalinę tarpinę peržiūrą Taryba Reglamentu (ES) Nr. 307/2014 (7) iš dalies pakeitė antidempingo muitą, Reglamentu (ES) Nr. 875/2013 nustatytą bendrovei „River Kwai International Food Industry Co., Ltd“.

                     (6)

                     Po 2017 m. gruodžio 14 d. ir 2019 m. kovo 28 d. Teisingumo Teismo sprendimų atitinkamai byloje T-460/14 ir byloje C-144/18 P Komisija 2019 m. rugpjūčio 29 d. atnaujino (8) antidempingo tyrimą dėl tam tikrų importuojamų Tailando kilmės paruoštų arba konservuotų cukrinių kukurūzų, turinčių grūdų pavidalą, po kurio buvo priimtas Reglamentas (ES) Nr. 307/2014. Tyrimas atnaujintas tik dėl bendrovės „River Kwai International Food Industry Co. Ltd.“ ir tik nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas.

               1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

                     (7)

                     Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (9), Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal Reglamento (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.

                     (8)

                     Prašymą atlikti peržiūrą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų tam tikrų paruoštų arba konservuotų cukrinių kukurūzų, turinčių grūdų pavidalą, Sąjungoje, vardu 2018 m. birželio 13 d. pateikė Europos cukrinių kukurūzų perdirbėjų asociacija („Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux“) (toliau – AETMD arba pareiškėjas).

                     (9)

                     Prašymas atlikti peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

               1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

                     (10)

                     Nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, ir pasikonsultavusi su Komitetu, įsteigtu pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi, Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl tam tikrų į Sąjungą importuojamų Tailando Karalystės (toliau – Tailandas arba nagrinėjamoji šalis) kilmės paruoštų arba konservuotų cukrinių kukurūzų, turinčių grūdų pavidalą. 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (10) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

               1.4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (11)

                     Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2017 m. liepos 1 d. – 2018 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2015 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               1.5.   Suinteresuotosios šalys

                     (12)

                     Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjams, žinomiems Sąjungos gamintojams ir Tailando valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams ir prekiautojams, taip pat žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

                     (13)

                     Suinteresuotosios šalys taip pat turėjo galimybę teikti pastabas dėl priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

               1.6.   Atranka

                     (14)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               1.6.1.   Sąjungos gamintojų atranka

                     (15)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus.

                     (16)

                     Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią gamybos apimtį 2017 m. atrinko tris Sąjungos gamintojus ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas.

                     (17)

                     Įvertinusi gautas pastabas, Komisija vieną preliminariai atrinktą bendrovę pakeitė kitu pagal dydį Sąjungos gamintoju. Ši bendrovė įrodė neturinti reikiamų išteklių, kad galėtų bendradarbiauti atliekant šią peržiūrą. Galiausiai atrinkti Sąjungos gamintojai pagamina daugiau nei 60 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties. Kitų pastabų negauta. Komisija padarė išvadą, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

               1.6.2.   Importuotojų atranka

                     (18)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Reikiamą informaciją pateikė tik vienas nesusijęs importuotojas.

                     (19)

                     Todėl importuotojų atranka buvo nereikalinga.

               1.6.3.   Tailando gamintojų atranka

                     (20)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų žinomų Tailando gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Tailando Karalystės atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

                     (21)

                     Trys nagrinėjamosios šalies gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Atsižvelgdama į nedidelį atsakymų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina. Visi trys gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimąjį produktą eksportavo į Sąjungą, todėl yra eksportuojantys gamintojai. Jų eksportas sudaro maždaug 80 % viso Tailando eksporto į Sąjungą.

               1.7.   Klausimyno atsakymai

                     (22)

                     Inicijavus tyrimą, klausimynų kopijos pateiktos Prekybos generalinio direktorato interneto svetainėje. Komisija išsiuntė laiškus trims atrinktiems Sąjungos gamintojams, nesusijusiam importuotojui ir trims reikiamą informaciją pateikusiems eksportuojantiems gamintojams, ir paprašė užpildyti jiems skirtą klausimyną.

                     (23)

                     Klausimyno atsakymus pateikė trys Sąjungos gamintojai ir trys nagrinėjamosios šalies bendradarbiaujantys gamintojai.

                     (24)

                     Nesusijęs importuotojas klausimyno atsakymų nepateikė.

               1.8.   Tikrinimas

                     (25)

                     Komisija rinko ir su bendradarbiaujančiomis šalimis tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės ir Sąjungos interesų padaryti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

                                 Sąjungos gamintojai:

                                             —

                                             „Bonduelle SA“, Renescure, Prancūzija

                                             —

                                             „Conserve Italia SCA“, San Lazzaro di Savena, Italija

                                             —

                                             „Groupe d’aucy“, Theix, Prancūzija

                                 Tailando eksportuojantys gamintojai:

                                             —

                                             „Karn Corn Co. Ltd“, Kanchanaburi, Tailandas

                                             —

                                             „River Kwai International Food Industrial Company Limited“ (RKI), Kanchanaburi, Tailandas

                                             —

                                             „Siam Del Monte Co. Limited“, Bangkok, Tailandas

               2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Peržiūrimasis produktas

                     (26)

                     Peržiūrimasis produktas yra tas pats kaip pradiniame tyrime ir ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje, t. y. Tailando kilmės cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi, neužšaldyti, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2001 90 30 (TARIC kodas 2001903010), ir saldieji kukurūzai (Zea mays var. saccharata), turintys grūdų pavidalą, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties, neužšaldyti, išskyrus produktus, priskiriamus 2006 pozicijai, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2005 80 00 (TARIC kodas 2005800010) (cukriniai kukurūzai) (toliau – peržiūrimasis produktas).

                     (27)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad, nepaisant skirtingų konservavimo būdų, skirtingų rūšių peržiūrimasis produktas pasižymi vienodomis pagrindinėmis biologinėmis ir cheminėmis savybėmis ir yra naudojamas tuo pačiu tikslu.

               2.2.   Panašus produktas

                     (28)

                     Kaip nustatyta atlikus pradinį tyrimą ir ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą, per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad tokias pačias pagrindines biologines ir chemines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

                                 —

                                 peržiūrimasis produktas;

                                 —

                                 Tailando vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir

                                 —

                                 Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

                     (29)

                     Todėl šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

               3.   DEMPINGAS

         3.1.   Tailandas

         3.1.1.   Pirminės pastabos

                     (30)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tam tikrų paruoštų arba konservuotų cukrinių kukurūzų, turinčių grūdų pavidalą, importas iš Tailando buvo tęsiamas, nors ir mažesniu mastu nei per pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį (t. y. nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.). Remiantis Eurostato duomenimis, cukrinių kukurūzų importas iš Tailando sudarė apie 3,9 % Sąjungos rinkos per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, palyginti su 12,7 % rinkos dalimi per pradinį tyrimą ir 6 % per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą. Vertinant absoliučiaisiais skaičiais, importas iš Tailando peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 13 643 tonas. Tai atitiko importo sumažėjimą nuo 41 973 tonų per pradinį tyrimą iki 21 856 tonų per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą.

               3.1.2.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

         3.1.2.1.   Normalioji vertė

                     (31)

                     Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos jo peržiūrimojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį apimties.

                     (32)

                     Tuo remiantis nustatyta, kad tik vieno eksportuojančio gamintojo visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

                     (33)

                     Vėliau Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į eksportuojančio gamintojo, kurio pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšis.

                     (34)

                     Vėliau Komisija išnagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, šio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduotas kiekvienos produkto rūšies, kuri buvo tokia pati arba panaši į eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšį, produkto kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visa tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.

                     (35)

                     Tuomet Komisija nustatė produkto rūšis, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, ir produkto rūšis, kurių pardavimo vidaus rinkoje nebuvo arba pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas.

                     (36)

                     Dėl produkto rūšių, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, Komisija vėliau nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

                     (37)

                     Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar tas pardavimas buvo pelningas, jeigu:

                                 a)

                                 tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

                                 b)

                                 tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

                     (38)

                     Tuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina.

                     (39)

                     Normalioji vertė yra kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, faktinė vidaus rinkos kaina, jei:

                                 a)

                                 tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

                                 b)

                                 šios rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

                     (40)

                     Išanalizavus produkto rūšių, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad visas pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

                     (41)

                     Kai tam tikrų rūšių panašaus produkto įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo parduota arba jo buvo parduota nepakankamai arba kai tam tikrų rūšių produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

                     (42)

                     Normalioji vertė apskaičiuota prie bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per peržiūros tiriamąjį laikotarpį pridėjus:

                                 a)

                                 vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas patyrė per peržiūros tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą, ir

                                 b)

                                 vidutinį svertinį pelną, kurį bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas uždirbo per peržiūros tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą.

                     (43)

                     Prireikus gamybos sąnaudos buvo pakoreguotos.

                     (44)

                     Likusių dviejų eksportuojančių gamintojų, kurie iš viso nepardavė panašaus produkto vidaus vartojimui, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

                     (45)

                     Normalioji vertė apskaičiuota prie kiekvienos rūšies į Europos Sąjungą eksportuoto produkto gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstą PBA išlaidų bei pelno sumą.

                     (46)

                     Vieno iš dviejų eksportuojančių gamintojų, kuris nepardavė panašaus produkto vidaus suvartojimui, PBA ir pelnas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b punktą apskaičiuoti remiantis aptariamo eksportuojančio gamintojo tos pačios bendrosios kategorijos produktų gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje faktine suma.

                     (47)

                     Kito eksportuojančio gamintojo, kuris vidaus suvartojimui nepardavė nei panašaus produkto, nei tos pačios bendrosios kategorijos produktų, PBA išlaidos ir pelnas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą apskaičiuoti kaip kitų dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų tos pačios bendrosios kategorijos produktų PBA išlaidų ir pelno vidurkis. Šia metodika užtikrinama, kad taip nustatyta pelno suma neviršytų pelno, kurį paprastai gauna kiti eksportuotojai, parduodami tos pačios bendrosios kategorijos produktus vidaus rinkoje, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą.

               3.1.2.2.   Eksporto kaina

                     (48)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai peržiūrimąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą peržiūrimąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

               3.1.2.3.   Palyginimas

                     (49)

                     Komisija eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

                     (50)

                     Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui.

                     (51)

                     Kai tinkama ir deramai pagrįsta, eksporto kaina koreguota siekiant atsižvelgti į vežimo išlaidų, tvarkymo ir krovos išlaidų, kredito išlaidų, banko mokesčių ir komisinių skirtumus.

                     (52)

                     Pakoregavus eksporto kaina sumažinta 1–2 %, kad būtų atsižvelgta į vežimo išlaidas, 0,5–1,5 % – tvarkymo ir krovos išlaidas, 0–0,5 % – kredito išlaidas, 0–0,5 % – banko mokesčius ir 0,5–1,5 % – komisinius.

                     (53)

                     Du eksportuojantys gamintojai prašė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punkte numatytą veiksnį „Kiti veiksniai“ koreguojant sumažinti eksporto kainą (taikyti teigiamą koregavimą), kad būtų atsižvelgta į tariamą muitų kompensavimą. Eksportuojantys gamintojai teigė šią muito kompensaciją iš Tailando Vyriausybės gaunantys, kai atitinkamas peržiūrimasis produktas parduodamas eksportui, įskaitant Sąjungos rinką.

                     (54)

                     Eksportuojantys gamintojai galėjo įrodyti, kad jiems sumokama suma, kuri sudaro mažiau nei 0,5 % sąskaitos faktūros vertės. Tačiau eksportuojantys gamintojai neįrodė, kad esama kokio nors ryšio tarp gaunamos muito kompensacijos ir importo mokesčių, sumokėtų už bet kokias medžiagas, panaudotas eksportuotam peržiūrimajam produktui. Todėl prašymas taikyti neigiamą koregavimą pagal 2 straipsnio 10 dalies k punktą atmestas.

                     (55)

                     Pakoregavus normalioji vertė sumažinta 1–2 %, kad būtų atsižvelgta į vežimo išlaidas, 0,5–1 % – kredito išlaidas.

                     (56)

                     Vienas eksportuojantis gamintojas prašė koreguoti normaliąją vertę, kad būtų atsižvelgta į kreditų, suteiktų pardavimui vidaus rinkoje, išlaidų, apskaičiuotų naudojant komercinio banko Tailande teikiamų komercinių paskolų trumpalaikę palūkanų normą, skirtumus. Komisija pažymėjo, kad prašoma norma yra didžiausia teorinė taikytina norma, kuri buvo taikoma iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pradžios. Ši norma buvo gerokai didesnė nei pagal panašią trumpalaikės paskolos sutartį mokėtina faktinė palūkanų norma, rasta peržiūros tiriamojo laikotarpio finansinėse ataskaitose. Todėl Komisija patikslino prašomą koregavimą, kad jis būtų pagrįstas panašių sandorių faktiškai taikyta palūkanų norma.

                     (57)

                     Du eksportuojantys gamintojai prašė, kad normaliajai vertei apskaičiuoti Komisija naudotų mažesnį pelno dydį, siekiant atsižvelgti į tai, kad nuosavo prekės ženklo (savo prekės ženklo) produktų pardavimo vidaus rinkoje pelnas yra didesnis už ne nuosavo prekės ženklo (t. y. ne savo prekės ženklo, paprastai pirkėjo prekės ženklo) produktų pardavimo Sąjungos rinkoje pelną.

                     (58)

                     Remdamasi pradiniu tyrimu, Komisija šiuos prašymus patenkino tiek, kiek buvo įmanoma, ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punktą atliko koregavimą. Šie duomenys buvo atskleisti susijusioms bendrovėms.

               3.1.2.4.   Dempingo skirtumai

                     (59)

                     Vertindama bendradarbiaujančius eksportuojančius gamintojus Komisija palygino kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies peržiūrimojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

                     (60)

                     Po galutinio faktų atskleidimo vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabų dėl jam apskaičiuoto dempingo skirtumo ir nurodė galimą techninę klaidą. Atsižvelgdama į šias pastabas, Komisija peržiūrėjo savo skaičiavimą, kad ištaisytų techninę klaidą, ir patikslino to bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumą. Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šis eksportuojantis gamintojas nevykdė dempingo.

                     (61)

                     Po papildomo galutinio faktų atskleidimo ištaisius techninę klaidą kitas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabų dėl patikslinto skaičiavimo poveikio jo paties dempingo skirtumui. Tos pastabos buvo pateiktos per vėlai, praėjus keturioms dienoms po pastabų teikimo termino, be to, nepateikta nekonfidenciali jo pareiškimo versija. Todėl Komisija negalėjo oficialiai svarstyti pastabų. Bet kuriuo atveju Komisija nustatė, kad tos pastabos nebūtų turėjusios jokios įtakos to eksportuojančio gamintojo anksčiau atskleistam dempingo skirtumui.

                     (62)

                     Iš tiesų, nepaisant to, kad buvo ištaisyta su vienu eksportuojančiu gamintoju susijusi skaičiavimo klaida, Komisijos išvada dėl dempingo visos šalies mastu lieka nepakitusi. Taip yra dėl to, kad nustatyta, jog kiti du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kurių importas sudarė daugiau kaip 90 % viso bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vykdė reikšmingą dempingą.

                     (63)

                     Procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas visos šalies mastu, apskaičiuotas remiantis visų trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutiniu svertiniu dempingo skirtumu, buvo didesnis už de minimis (4,3 %). Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi.

               4.   DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

                     (64)

                     Nustačiusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas, Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos. Buvo analizuojami tokie papildomi elementai: Tailando gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, taip pat eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Sąjungos kainų lygio santykis.

               4.1.   Tailando gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

                     (65)

                     Komisijos turima informacija apie gamybą ir nepanaudotus pajėgumus – tai trijų bendradarbiaujančių Tailando eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys, pareiškėjo prašyme atlikti peržiūrą pateikti duomenys ir pareiškėjo vykstant tyrimui pateikta papildoma informacija.

                     (66)

                     Vienas Tailando gamintojas, RKI, gamybos ir pajėgumų duomenis pateikė suskirstytus pagal pusgaminius ir pagamintas prekes. Šių kategorijų prekės skyrėsi tik tuo, kad „pagamintos prekės“ buvo su etiketėmis, o „pusgaminiai“ – be etikečių. Komisija laikėsi nuomonės, kad pusgaminių gamybos pajėgumų duomenys yra tinkamiausi peržiūrimajam produktui vertinti, nes pagamintų prekių gamybos pajėgumai buvo apskaičiuoti pagal dabartinį ženklinimo mašinų naudojimo laiką, kuris galėjo būti padidintas.

                     (67)

                     Be to, remdamasi per patikrinimą gauta informacija, Komisija nusprendė, kad išeigos procentinis dydis, naudotas RKI pusgaminių gamybos pajėgumams apskaičiuoti, yra per mažas, ir jį padidino.

                     (68)

                     Taigi Komisija apskaičiavo, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nepanaudoti pajėgumai buvo maždaug 70 000 tonų peržiūrimojo produkto. Kadangi trijų bendradarbiaujančių gamintojų perdirbimo pajėgumai sudarė maždaug 45 % visų prašyme atlikti peržiūrą paminėtų Tailando gamintojų bendrų apskaičiuotų perdirbimo pajėgumų (300 000 tonų), Komisija ekstrapoliavimo būdu apskaičiavo, kad visų Tailando gamintojų nepanaudoti pajėgumai iš viso sudarytų apie 150 000 tonų. Tai yra daugiau kaip 40 % viso Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir maždaug 11 kartų daugiau nei visas Tailando peržiūrimojo produkto eksportas į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                     (69)

                     Be to, iš pareiškėjo pateiktų įrodymų matyti, kad 2018 m. perdirbti skirtų žaliavinių cukrinių kukurūzų kiekis turėjo būti nuo 12,5–25 % didesnis nei 2017 m. (11) Be to, vienas Tailando nebendradarbiaujantis cukrinių kukurūzų gamintojas „Sunsweet Public Company Limited“ 2018 m. investavo 170,6 mln. THB (maždaug 4,5 mln. EUR) į mašinas ir įrangą gamybos pajėgumams ir gamybos našumui padidinti (12).

                     (70)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad, jei dabartinės antidempingo priemonės nustotų galioti, Tailando cukrinių kukurūzų gamintojai turėtų daug nepanaudotų pajėgumų ir galėtų padidinti eksportą į Sąjungos rinką.

               4.2.   Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Sąjungos kainų lygio santykis

                     (71)

                     Kad nustatytų galimą importo raidą, jeigu dabartinės antidempingo priemonės nebebūtų taikomos, Komisija vertino Sąjungos rinkos patrauklumą dėl kainų. Kadangi daugiau kaip 85 % bendradarbiaujančio Tailando eksportuojančio gamintojo pardavimo į Sąjungos rinką sudarė didelės klasikinės skardinės ir maždaug 42 % Tailando eksporto į trečiąsias šalis taip pat buvo didelės klasikinės skardinės, atliekant analizę daugiausia dėmesio skirta šių rūšių produktams.

                     (72)

                     Šį pardavimą palyginus remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis nustatyta, kad Sąjungos rinkai taikytos kainos buvo maždaug 20 % didesnės už trečiosioms šalims už tos pačios rūšies produktą taikytas kainas. Atsižvelgiant į gerokai didesnes kainas Sąjungos rinkoje, akivaizdu, kad ši rinka tebėra patraukli Tailando eksportuojantiems gamintojams. Ši išvada tinka visiems Tailando eksportuotojams, nes, kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendradarbiaujančių gamintojų produkcija sudarė maždaug 80 % viso Tailando eksporto į Sąjungą.

                     (73)

                     Komisija taip pat pažymėjo, kad, palyginti su atliekant tyrimą bendradarbiaujančiomis bendrovėmis, nebendradarbiaujantiems Tailando eksportuojantiems gamintojams taikyti vidutiniškai didesni antidempingo muitai. Todėl yra didesnė tikimybė, kad, jei būtų leista nebetaikyti dabartinių antidempingo priemonių, šios bendrovės padidintų eksportą į Sąjungos rinką.

                     (74)

                     Dėl didelės Tailando eksporto apimties ir rinkos dalies pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (41 973 t, 12,7 %) ir tolesnio peržiūrimojo produkto eksporto iš Tailando į Sąjungos rinką peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (13 643 t, 3,9 %) Komisija gali daryti išvadą, kad Sąjungos rinka yra patraukli Tailando peržiūrimojo produkto gamintojams.

                     (75)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Tailando Vyriausybė teigė, kad eksporto iš Tailando apimtis gerokai sumažėjo (– 67 %), palyginti su pradiniu tiriamuoju laikotarpiu. Ji taip pat teigė, kad atsižvelgiant į tai, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo 1 %, o Tailando eksporto į Sąjungą rinkos dalis išliko stabili ir siekė 3,9 %, dempingo tęsimosi tikimybės nėra.

                     (76)

                     Tačiau Tailando Vyriausybė neneigia fakto, kad peržiūrimasis produktas buvo dideliais kiekiais parduodamas dempingo kainomis į Sąjungą, taip pat ji neginčija to, kad, nepaisant galiojančių priemonių, peržiūrimasis produktas buvo toliau eksportuojamas dideliais kiekiais. Todėl Komisija patvirtina savo išvadą dėl dempingo tęsimosi tikimybės.

                     (77)

                     Be to, Tailando Vyriausybė teigė, kad Tailando gamybos pajėgumų koregavimas ir atitinkamai nepanaudoti gamybos pajėgumai, nurodyti 66–70 konstatuojamosiose dalyse, yra nepagrįsti, tačiau šio tvirtinimo nepagrindė. Tailando eksportuojantis gamintojas, kurio gamybos pajėgumai buvo pakoreguoti, koregavimo neginčijo. Todėl tvirtinimas atmetamas.

                     (78)

                     Tailando Vyriausybė taip pat tvirtino, kad kadangi Tailando eksportas sudarė tik 0,9 % visų Tailando bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nepanaudotų pajėgumų, galima teigti, jog Sąjungos rinka nebėra patraukli Tailando eksportuojantiems gamintojams.

                     (79)

                     Tačiau iš tiesų Tailando eksporto apimtis sudarė apie 9 % (13) visų Tailando nepanaudotų pajėgumų. Tai patvirtina, kad, nepaisant galiojančių priemonių, Tailando eksportuojantys gamintojai toliau į Sąjungą eksportuoja didelius kiekius ir turi daug nepanaudotų pajėgumų peržiūrimojo produkto eksportui padidinti, jeigu priemonės nebebūtų taikomos.

                     (80)

                     Todėl, jei dabartinės antidempingo priemonės nebebūtų taikomos, importas iš Tailando į Sąjungą dempingo kaina veikiausiai labai padidėtų.

               4.3.   Išvada

                     (81)

                     Taigi, remdamasi visų pirma nustatytu dempingo skirtumu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, dideliais Tailando nepanaudotais pajėgumais ir Sąjungos rinkos patrauklumu, Komisija padarė išvadą, kad panaikinus priemones dempingas veikiausiai tęstųsi, o Sąjungos rinką užplūstų didelis kiekis dempingo kaina eksportuojamų produktų. Todėl manoma, kad yra dempingo tęsimosi tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti dabartinių antidempingo priemonių.

               5.   ŽALA

         5.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

                     (82)

                     Panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino maždaug 20 gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

                     (83)

                     Remiantis Sąjungos pramonės pateikta informacija apskaičiuota, kad bendra Sąjungos gamyba peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 376 000 tonų. Kaip nurodyta 15 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti trys Sąjungos gamintojai, kurie pagamino daugiau kaip 60 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

               5.2.   Sąjungos suvartojimas

                     (84)

                     Komisija Sąjungos suvartojimą apskaičiavo kaip Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir viso importo į Sąjungą, remiantis COMEXT duomenų bazės (Eurostatas) duomenimis, sumą.

                     (85)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas Sąjungoje šiek tiek išaugo – 2 %.

                        1 lentelė

                        Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Bendras suvartojimas

                                 343 325

                                 347 950

                                 354 821

                                 348 682

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    101

                                    103

                                    102

                                    Šaltinis: Eurostatas, Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

         5.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

                     (86)

                     Komisija importo iš Tailando į Sąjungą apimtį nustatė remdamasi COMEXT duomenų bazės (Eurostatas) duomenimis, o importo rinkos dalį – lygindama šią importo apimtį su Sąjungos suvartojimu, kaip parodyta 1 lentelėje.

                     (87)

                     Peržiūrimojo produkto importas į Sąjungą iš Tailando padidėjo 3 % – nuo 13 307 tonų 2015 m. iki maždaug 13 643 tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 12 % sumažėjimu 2016 m.

                        2 lentelė

                        Sąjungos importo iš Tailando apimtis (tonomis)

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Importo iš Tailando apimtis

                                 13 307

                                 11 674

                                 12 341

                                 13 643

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    88

                                    93

                                    103

                                    Šaltinis: Eurostatas

                     (88)

                     Atitinkama Tailando eksportuotojų rinkos dalis Sąjungos rinkoje kito panašiai kaip importo apimtis ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 3,9 %.

                        3 lentelė

                        Importo iš Tailando rinkos dalis (%)

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Importo iš Tailando dalis

                                 3,9

                                 3,4

                                 3,5

                                 3,9

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    87

                                    90

                                    100

                                    Šaltinis: Eurostatas, Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

                     (89)

                     Komisija importo kainas nustatė remdamasi COMEXT duomenų bazės (Eurostatas) duomenimis.

                     (90)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės peržiūrimojo produkto importo iš Tailando kainos sumažėjo 15 %.

                        4 lentelė

                        Vidutinė importo iš Tailando kaina (EUR už toną)

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Importo iš Tailando kaina

                                 929

                                 913

                                 869

                                 786

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    98

                                    94

                                    85

                                    Šaltinis: Eurostatas

                     (91)

                     Priverstinį kainų mažinimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

                                 a)

                                 atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

                                 b)

                                 iš atrinktų Tailando bendradarbiaujančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į konvencinius muitus ir importo išlaidas, įskaitant iškrovimo ir muitinio įforminimo išlaidas.

                     (92)

                     Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, prireikus tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos rinkoje priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas buvo – 0,7–4,25 %. Sąjungos pramonės kainas priverstinai mažino apie 79 % importo iš atrinktų Tailando eksportuojančių gamintojų kiekio.

               5.4.   Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus Tailandą

                     (93)

                     Kitos nei Tailandas trečiosios šalys, iš kurių cukrinių kukurūzų importuota daugiausia, buvo Jungtinės Amerikos Valstijos ir Kinijos Liaudies Respublika (Kinija).

                     (94)

                     Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo nuo 2,2 % iki 1,2 %. Dviejų didžiausių eksportuojančių šalių, išskyrus Tailandą, individuali rinkos dalis ir toliau buvo mažesnė nei 1 %.

                        5 lentelė

                        Importo rinkos dalis

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 JAV

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,6 %

                                 0,6 %

                                 Kinija

                                 0,6 %

                                 0,4 %

                                 0,3 %

                                 0,4 %

                                 Kitos šalys

                                 0,7 %

                                 0,5 %

                                 0,2 %

                                 0,2 %

                                 Iš viso

                                 2,2 %

                                 1,7 %

                                 1,1 %

                                 1,2 %

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    79

                                    52

                                    55

                                    Šaltinis: Eurostatas

               5.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         5.5.1.   Bendrosios pastabos

                     (95)

                     Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (96)

                     Šią rinką, inter alia, galima apibūdinti kaip turinčią du pardavimo kanalus, t. y. gamintojo nuosavo prekės ženklo ir mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimo kanalus. Parduodant pirmuoju kanalu (kitaip nei antruoju) paprastai padidėja pardavimo sąnaudos, visų pirma skirtos rinkodarai ir reklamai, ir kartu nustatoma didesnė pardavimo kaina.

                     (97)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad visas konkurencinis importas iš atrinktų Tailando eksportuojančių gamintojų buvo susijęs su antruoju kanalu, t. y. mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimo kanalu. Todėl buvo manoma, kad atliekant žalos analizę būtų tikslinga prireikus atskirti Sąjungos pramonės nuosavo prekės ženklo produktų ir mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimą, nes su dempingo kaina importuotais produktais konkuruoja Sąjungos pramonės panašūs produktai, t. y. mažmenininkų prekės ženklo produktai. Tokiu skirstymu remtasi visų pirma nustatant pardavimo apimtį, pardavimo kainas ir pelningumą. Tačiau išsamumo dėlei sumos (įskaitant tiek nuosavo prekės ženklo, tiek mažmenininkų prekės ženklo produktus) taip pat nurodomos ir analizuojamos 9, 13 ir 16 lentelėse. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimas sudarė apie 67 % visos Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir apie 57 % pardavimo vertės.

                     (98)

                     Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje cukriniai kukurūzai perdirbami tik vasaros mėnesiais, kai kurie 2017 m. ir peržiūros tiriamojo laikotarpio (2017 m. liepos 1 d. – 2018 m. birželio 30 d.) žalos rodikliai yra praktiškai identiški. Tai ypač pasakytina apie gamybą ir gamybos pajėgumus.

                     (99)

                     Kaip minėta 14 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai įvertinti atlikta atranka.

                     (100)

                     Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

                     (101)

                     Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis.

                     (102)

                     Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                     (103)

                     Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

                     (104)

                     Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

               5.5.2.   Makroekonominiai rodikliai

         5.5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (105)

                     Sąjungos pramonės gamyba 2015 m. sudarė maždaug 359 000 tonų ir nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %.

                        6 lentelė

                        Sąjungos gamyba

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Gamyba (tonomis)

                                 359 250

                                 343 539

                                 376 337

                                 376 437

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (106)

                     Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu nesikeitė.

                        7 lentelė

                        Sąjungos gamybos pajėgumai

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Pajėgumai (tonomis)

                                 465 311

                                 465 370

                                 465 876

                                 465 876

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (107)

                     Pajėgumų naudojimas kito panašiai kaip gamyba ir per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 5 % iki 81 %.

                        8 lentelė

                        Sąjungos pajėgumų naudojimas

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Pajėgumų naudojimas (%)

                                 77

                                 74

                                 81

                                 81

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    96

                                    105

                                    105

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.5.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                     (108)

                     Sąjungos pramonės produkcijos, skirtos jos mažmenininkų prekės ženklui, pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis padidėjo 3 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                        9 lentelė

                        Sąjungos pardavimo apimtis

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Sąjungos pardavimo apimtis (mažmenininkų prekės ženklo produktų) nesusijusiems pirkėjams tonomis

                                 214 495

                                 219 646

                                 225 522

                                 220 839

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                 Sąjungos pardavimo apimtis (nuosavo ir mažmenininkų prekės ženklo produktų) nesusijusiems pirkėjams tonomis

                                 322 501

                                 330 246

                                 338 455

                                 330 875

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    102

                                    105

                                    103

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (109)

                     Bendra (nuosavo ir mažmenininkų prekės ženklo produktų) Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis kito taip pat kaip mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimo apimtis, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 3 %.

                     (110)

                     Sąjungos pramonės rinkos dalis 2015 m. sudarė 94 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ji padidėjo vienu procentiniu punktu iki 95 %.

                        10 lentelė

                        Sąjungos rinkos dalis

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Sąjungos pramonės rinkos dalis (nuosavo ir mažmenininkų prekės ženklo) (%)

                                 94

                                 95

                                 95

                                 95

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    101

                                    101

                                    101

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.5.2.3.   Augimas

                     (111)

                     Nuo 2015 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio Sąjungos suvartojimas šiek tiek padidėjo (2 %), tačiau Sąjungos pramonė, padidinusi pardavimo apimtį, savo rinkos dalį sugebėjo padidinti 1 %.

               5.5.2.4.   Užimtumas ir našumas

                     (112)

                     Sąjungos pramonės užimtumo lygis 2015–2017 m. sumažėjo 11 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 6 procentiniais punktais. Apskritai Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %, t. y. nuo maždaug 2 200 iki maždaug 2 100 etato ekvivalentų.

                        11 lentelė

                        Užimtumas

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Užimtumas (etato ekvivalentais)

                                 2 203

                                 1 993

                                 1 964

                                 2 092

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    90

                                    89

                                    95

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (113)

                     Sąjungos pramonės darbuotojų našumas, įvertintas kaip etato ekvivalento išdirbis (tonomis) per metus, laikotarpio pradžioje sudarė 163 tonas etato ekvivalentui; 2015–2017 m. jis padidėjo 17 %, o per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sumažėjo 7 procentiniais punktais. Bendras našumas padidėjo 10 % iki 180 tonų vienam etato ekvivalentui per metus. Tai rodo, kad vis dažniau rankinis darbas pakeičiamas pažangia įranga.

                        12 lentelė

                        Sąjungos našumas

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Našumas (tonomis etato ekvivalentui)

                                 163

                                 172

                                 192

                                 180

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    106

                                    117

                                    110

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.5.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

                     (114)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad dempingas tęsėsi ir kad 63 konstatuojamojoje dalyje nurodytas dempingo skirtumas visos šalies mastu viršija de minimis lygį.

                     (115)

                     Kartu peržiūrimojo produkto importo lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, nors ir palyginti nedidelis, išliko reikšmingas –3,9 %.

                     (116)

                     Nagrinėti makroekonominiai ir mikroekonominiai rodikliai rodo, kad nors antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pasiektas tikslas pašalinti Sąjungos gamintojų patiriamą žalą, pramonė tebepatiria nuolatinį spaudimą dėl Tailando eksportuojančių gamintojų taikomų mažų kainų.

                     (117)

                     Iš tiesų, mažmenininkų prekės ženklo segmento, kuris tiesiogiai konkuruoja su importu iš Tailando, pelningumo rezultatai prasti. Šiame rinkos segmente Sąjungos pramonės pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 %, o gamybos sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 1 %. Akivaizdu, kad Sąjungos pramonė nepajėgė padengti savo sąnaudų ir patyrė didelį nuostolį. Mažmenininkų prekės ženklo svarba Sąjungos pramonės cukrinių kukurūzų verslui (t. y. maždaug 67 % Sąjungos pramonės bendros pardavimo apimties ir apie 57 % pardavimo vertės), lėmė bendrą pelningumą. Todėl mažmenininkų prekės ženklo segmente nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir manoma, kad Sąjungos pramonės padėtis tebėra pažeidžiama.

               5.5.3.   Mikroekonominiai rodikliai

         5.5.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

                     (118)

                     Sąjungos pramonės mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimo nesusijusiems pirkėjams vieneto kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 % iki 1 114 EUR už toną.

                     (119)

                     Sąjungos pramonės nuosavo ir mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 4 % iki 1 311 EUR už toną.

                        13 lentelė

                        Vieneto kaina Sąjungos rinkoje

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Sąjungos vieneto kaina (mažmenininkų prekės ženklo produktų) nesusijusiems pirkėjams (EUR/t)

                                 1 204

                                 1 106

                                 1 095

                                 1 114

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    92

                                    91

                                    92

                                 Sąjungos vieneto kaina (nuosavo ir mažmenininkų prekės ženklo produktų) nesusijusiems pirkėjams (EUR/t)

                                 1 365

                                 1 291

                                 1 289

                                 1 311

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    95

                                    94

                                    96

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.5.3.2.   Darbo sąnaudos

                     (120)

                     Nuo 2015 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui padidėjo 8 %, nes bendros darbo sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 2 %, o užimtumas (etato ekvivalentais) sumažėjo 5 %.

                        14 lentelė

                        Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Darbo sąnaudos (EUR/EE)

                                 30 529

                                 32 581

                                 35 537

                                 32 903

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    107

                                    116

                                    108

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.
                                 EE – etato ekvivalentas.

               5.5.3.3.   Atsargos

                     (121)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis mažėjo. Jis sumažėjo 6 % 2016 bei 2017 m. ir 59 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tačiau reikėtų pažymėti, kad aukštas atsargų lygis kalendorinių metų pabaigoje yra susijęs su tuo, kad derliaus nuėmimas ir konservavimas paprastai baigiami kiekvienų metų rugsėjį. Taigi atsargos papildomos tik vasaros derliaus nuėmimo metu, tada visus metus naudojamos, todėl atsargų lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu turi būti vertinamas atskirai.

                        15 lentelė

                        Atsargos

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                                 198 629

                                 186 248

                                 186 136

                                 80 885

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    94

                                    94

                                    41

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.5.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

                     (122)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės produktų, skirtų mažmenininkų prekės ženklui, pardavimas, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi, sumažėjo nuo 5,2 % dydžio pelno 2015 m. iki 0,7 % dydžio nuostolių per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

                     (123)

                     Sąjungos pramonės produktų, skirtų nuosavam ir mažmenininkų prekės ženklams, pardavimo pelningumas sumažėjo nuo 10 % 2015 m. iki 6,7 % per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Taigi pelningumas sumažėjo ne taip staigiai kaip mažmenininkų prekės ženklo produktų. Pelningumo sumažėjimą galima paaiškinti tuo, kad pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 4 %, o gamybos sąnaudos (daugiausia neperdirbti cukriniai kukurūzai ir skardinės) per tą patį laikotarpį padidėjo 1 %. Akivaizdu, kad Sąjungos pramonė nesugebėjo padidėjusių gamybos sąnaudų perkelti pirkėjams.

                     (124)

                     Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu (nuosavo ir mažmenininkų prekės ženklo produkto), kito maždaug taip pat kaip pelningumas. Ji sumažėjo nuo maždaug 49 % 2015 m. iki 31,7 % per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 35 %.

                     (125)

                     Veiklos grynasis pinigų srautas 2015 m. sudarė maždaug 17 mln. EUR. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jis padidėjo iki maždaug 24 mln. EUR (t. y. padidėjo 42 %). Nė vienas atrinktas Sąjungos gamintojas nenurodė susidūręs su sunkumais norėdamas didinti kapitalą.

                        16 lentelė

                        Pelningumas ir investicijų grąža

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Sąjungos pelningumas (mažmenininkų prekės ženklo) (grynojo pardavimo proc.)

                                 5,2

                                 –1,4

                                 –2,6

                                 –0,7

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    – 27

                                    – 50

                                    – 13

                                 Sąjungos pelningumas (nuosavo ir mažmenininkų prekės ženklo) (grynojo pardavimo proc.))

                                 10,0

                                 6,1

                                 4,8

                                 6,7

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    61

                                    48

                                    67

                                 Investicijų grąža (nuosavo ir mažmenininkų prekės ženklo) (investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu)

                                 49,0

                                 27,3

                                 23,7

                                 31,7

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    56

                                    48

                                    65

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                        17 lentelė

                        Pinigų srautas

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Pinigų srautas (nuosavo ir mažmenininkų prekės ženklo) (EUR)

                                 17 197 966

                                 32 293 239

                                 16 496 604

                                 24 404 977

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    188

                                    96

                                    142

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (126)

                     Sąjungos pramonės metinės investicijos į panašaus produkto gamybą nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo nuo maždaug 4 mln. EUR 2015 m. iki maždaug 8 mln. EUR peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. jos padidėjo 85 %. Investicijos skirtos esamai įrangai atnaujinti ir našumui didinti.

                        18 lentelė

                        Investicijos

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Grynosios investicijos (EUR)

                                 4 446 615

                                 5 622 002

                                 7 744 202

                                 8 232 340

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    126

                                    174

                                    185

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.6.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

                     (127)

                     Nuo 2015 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio kelių rodiklių raidos tendencijos buvo neigiamos. Investicijų grąža sumažėjo, kaip ir pardavimo pelningumas, o užimtumas sumažėjo 5 %. Importas iš Tailando didėjo, o jo vidutinė kaina mažėjo. Dėl labai gero derlingumo 2014 m. 2015 m. susidarė didelis atsargų kiekis. Per tą patį laikotarpį importas mažomis kainomis iš Tailando turėjo dar didesnį neigiamą poveikį Sąjungos pramonei. Reaguodama į tai, Sąjungos pramonė 2016 m. sumažino kainas ir gamybą, kartu mažindama atsargas, o tai padarė neigiamą poveikį jos pelningumui. Sąjungos pramonė galėjo padidinti gamybą tik 2017 m., tačiau pelningumas sumažėjo iki žemiausio lygio, atsižvelgiant į vienų kalendorinių metų gamybos ir pardavimo vėlavimą.

                     (128)

                     Sąjungos pramonės cukrinių kukurūzų pardavimas mažmenininkų prekės ženklo sektoriuje buvo nuostolingas didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį. Mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimas pramonei yra reikalingas, nes sudaro daugiau kaip pusę pardavimo. Atsižvelgiant į mažmenininkų prekės ženklo produktų pardavimo reikšmę bendroje pardavimo vertėje, bendras pelningumas sumažėjo nuo 10 % iki 6,7 %.

                     (129)

                     Kai kurių rodiklių raida buvo teigiama. Pajėgumų naudojimas padidėjo 81 %. Pinigų srautas ir investicijos taip pat labai padidėjo. Sąjungos pramonės mažmenininkų prekės ženklo produktų, tiesiogiai konkuruojančių su iš Tailando importuotais produktais, pardavimo apimtis padidėjo 3 %. Bendra abiejų segmentų pardavimo apimtis kartu padidėjo tokia pačia procentine dalimi. Tačiau reikėtų pažymėti, kad dėl importo iš Tailando Sąjungos pramonė negalėjo padidėjusių sąnaudų perkelti pirkėjams, todėl Sąjungos pramonė negalėjo pasiekti pakankamo pelningumo lygio, kad galėtų išlaikyti didelę rinkos dalį rinkoje, kurioje konkuruoja tik Sąjungos pramonės ir iš Tailando importuojami produktai, o importas iš kitų trečiųjų šalių yra išsisklaidęs ir nereikšmingas.

                     (130)

                     Šie du segmentai (nuosavo ir mažmenininkų prekės ženklo) rodo skirtingą Sąjungos pramonės padėtį. Viena vertus, Sąjungos pramonė nuosavo prekės ženklo segmente nepatiria didelės tiesioginės konkurencijos. Prekės ženklo savininkai turi didelę galią ir rinka yra konsoliduota. Kita vertus, kainas mažmenininkų prekės ženklo segmente nustato būtent mažmenininkai. Dėl importo iš Tailando konkurencijos kainoms daromas nuolatinis spaudimas. Todėl Sąjungos gamintojams sunkiau perkelti gamybos sąnaudų (daugiausia cukrinių kukurūzų ir skardinių) padidėjimą mažmenininkams, nes dėl importo iš Tailando daromas spaudimas kainoms.

                     (131)

                     Panašu, kad Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti savo rinkos dalį vietoje didesnių kainų pasirinkdama didesnį kiekį. Kita vertus, reikia pripažinti, kad didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį, taip pat didžiosios savo cukrinių kukurūzų pramonės dalies (mažmenininkų prekės ženklo) atžvilgiu Sąjungos pramonė veikė nuostolingai.

                     (132)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Tailando Vyriausybė ir du eksportuojantys gamintojai teigė, kad grėsmę gali kelti išaugęs cukrinių kukurūzų importas iš Kinijos, kurio importo kainos mažesnės, o ne Tailando importas.

                     (133)

                     Nors importo iš Kinijos vidutinė kaina yra mažesnė, importo apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vis dar buvo nereikšminga (0,4 % rinkos dalis), todėl į šį importą nebuvo atsižvelgta atliekant žalos vertinimą. Šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (134)

                     Tailando Vyriausybė ir du eksportuojantys gamintojai taip pat teigė, kad prastus Sąjungos pramonės rezultatus lėmė 2018 m. Europoje buvusios oro sąlygos. Šie eksportuojantys gamintojai nurodė straipsnį (14), kuriame rašoma apie 2018 m. kukurūzų derlių. Komisija visų pirma pažymi, kad 2018 m. cukrinių kukurūzų derlius nedaro poveikio Sąjungos pramonės rezultatams nagrinėjamuoju laikotarpiu (kuris baigėsi 2018 m. birželio mėn.), nes pardavimas iki 2018 m. birželio mėn. grindžiamas ankstesnių metų derliumi. Antra, šis straipsnis neaktualus, nes kukurūzai, palyginti su cukriniais kukurūzais, yra kitas augalas, kuris nėra naudojamas peržiūrimajam produktui gaminti.

                     (135)

                     Sąjungos pramonė teigė, kad atliekant žalos vertinimą reikėtų atskirai vertinti dideles skardines, parduodamas mažmenininkų prekės ženklo segmente, kuriame Tailando eksportuojantys gamintojai užėmė nuo 20 % iki 30 % rinkos dalies, o Sąjungos pramonės pelningumas buvo mažas ir ji patyrė materialinę žalą.

                     (136)

                     Kaip minėta 96 konstatuojamojoje dalyje, cukrinių kukurūzų rinka turi du pardavimo kanalus – mažmenininkų prekės ženklo ir gamintojo nuosavo prekės ženklo. Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį ir kaip ir per pradinį tyrimą, po kurio nustatytas muitas, žalos vertinimas buvo grindžiamas Sąjungos pramonės bendrais veiklos rezultatais (nuosavo prekės ženklo ir mažmenininko prekės ženklo) ir kai kurių žalos rodiklių (pelningumo, pardavimo apimties ir pardavimo kainų) atveju mažmenininkų prekės ženklo segmentu. Nėra pasikeitusių aplinkybių, kuriomis būtų galima pateisinti kitokios metodikos taikymą. Todėl prašymas buvo atmestas.

                     (137)

                     Sąjungos pramonės patiriama žala nevienareikšmiška. Antidempingo priemonėmis iš dalies pavyko pašalinti dėl importo iš Tailando dempingo kainomis Sąjungos pramonės patiriamą žalą. Tačiau, kita vertus, ypač atsižvelgiant į mažą pelningumą, Sąjungos pramonės padėtis tebėra pažeidžiama ir nestabili.

                     (138)

                     Taigi, Komisija padarė išvadą, kad nors peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei buvo padaryta tam tikra žala, jos negalima laikyti materialine žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

               6.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

                     (139)

                     138 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei materialinė žala nedaryta. Todėl pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija vertino, ar yra žalos dėl importo dempingo kaina iš Tailando pasikartojimo tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Remiantis pirma aprašytomis tendencijomis galima teigti, kad antidempingo priemonėmis buvo iš dalies pasiektas jų tikslas pašalinti Sąjungos gamintojams daromą žalą. Tačiau, kaip matoma pagal pablogėjusius kai kuriuos žalos rodiklius, Sąjungos pramonės padėtis tebėra pažeidžiama ir nestabili.

                     (140)

                     Dėl to Komisija nagrinėjo gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus nagrinėjamojoje šalyje, Sąjungos rinkos patrauklumą ir importo iš nagrinėjamosios šalies poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               6.1.   Nepanaudoti gamybos/perdirbimo pajėgumai

                     (141)

                     Kaip minėta 68–70 konstatuojamosiose dalyse, Tailando eksportuotojai turi didelių nepanaudotų pajėgumų, leidžiančių greitai padidinti eksportą. Be to, apskaičiuota, kad Tailando nepanaudoti perdirbimo pajėgumai sudaro apie 150 000 tonų, t. y. maždaug 10 kartų daugiau nei Sąjungai tenkanti Tailando eksporto apimtis.

               6.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (142)

                     Atsižvelgiant į didesnes kainas Sąjungos rinkoje, palyginti su trečiųjų šalių rinkomis, kaip aprašyta 72 konstatuojamojoje dalyje, tikėtina, kad nustojus galioti antidempingo priemonėms šiuo metu į tas šalis eksportuojami dideli kiekiai būtų nukreipti į Sąjungos rinką.

                     (143)

                     Todėl galima teigti, kad, jei priemonės nebebus taikomos, Tailando gamintojai veikiausiai smarkiai padidins eksporto į Sąjungos rinką apimtį ir užimamą rinkos dalį, be to, veikiausiai bus importuojama dempingo kainomis, dėl kurių bus daromas didesnis spaudimas Sąjungos pramonės pardavimo kainoms.

               6.3.   Poveikis Sąjungos pramonei

                     (144)

                     Veikiausiai padidėjus importui iš Tailando dideliais kiekiais, dėl kurio būtų priverstinai mažinamos kainos, Sąjungos pramonė būtų priversta sumažinti gamybą arba kainas. NET ir nedidelis priverstinis kainų mažinimas daro didelį poveikį Sąjungos pramonės pelningumui, kaip matyti iš mažmenininkų prekės ženklo analizės 122 ir 123 konstatuojamosiose dalyse.

                     (145)

                     Atsižvelgiant į Sąjungos pramonės padėties nestabilumą, sumažėjus gamybos apimčiai ir pardavimo kainoms labai greitai pablogėtų jos pelningumas ir kiti veiklos rodikliai.

               6.4.   Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės

                     (146)

                     Todėl galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog dabartinėms antidempingo priemonėms nustojus galioti materialinė žala pasikartos.

                     (147)

                     Du eksportuojantys gamintojai teigė, kad nėra materialinės žalos pasikartojimo tikimybės, nes Komisija nepateikė pakankamų faktinių įrodymų, daugiausia dėl to, kad Sąjungos rinka nėra pagrindinė ir tinkamiausia peržiūrimojo produkto rinka, o dabartiniai ekonominiai rodikliai rodo teigiamus pokyčius. Šį klausimą taip pat iškėlė Tailando Vyriausybė.

                     (148)

                     Žalos pasikartojimo tikimybės įrodymai išsamiai aptariami 139–145 konstatuojamosiose dalyse, kuriose žalos pasikartojimo tikimybei įvertinti Komisija atliko ateities tendencijų vertinimą. Tokie analizė grindžiama ne vien dabartine padėtimi, susijusia su peržiūrimojo produkto pagrindine ir tinkamiausia rinka bei Sąjungos pramonės veiklos rezultatais, veikiau ją atliekant vertinama tikėtina padėtis Sąjungos rinkoje, jeigu antidempingo priemonės būtų panaikintos. Todėl šis tvirtinimas atmestas.

               7.   SĄJUNGOS INTERESAI

                     (149)

                     Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

               7.1.   Sąjungos pramonės interesai

                     (150)

                     Kaip minėta 139 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės padėtis tebėra nestabili ir pažeidžiama. Toliau taikant priemones ji galėtų padidinti pardavimo kainas (visų pirma mažmenininkų prekės ženklo produktų), kad padengtų padidėjusias gamybos sąnaudas. Tai sudarytų sąlygas Sąjungos pramonei pagerinti finansinę padėtį.

               7.2.   Mažmenininkų ir vartotojų interesai

                     (151)

                     Per ankstesnį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą padaryta išvada, kad mažmenininkams nebūtų daromas neproporcingas poveikis, net jei priemonių galiojimas būtų pratęstas.

                     (152)

                     Šiame tyrime Komisija nerado jokių įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad nuo ankstesnės priemonių galiojimo termino peržiūros ši padėtis pasikeitė. Atliekant tyrimą nė vienas mažmenininkas nebendradarbiavo ir neteigė, kad ši išvada nebegalioja. Todėl Komisija padarė išvadą, kad šiuo metu galiojančios priemonės nedaro didelio neigiamo poveikio mažmenininkų finansinei padėčiai ir kad toliau taikant priemones jiems neturėtų būti daromas netinkamas poveikis.

                     (153)

                     Kalbant apie vartotojus, vidutinės vieno namų ūkio išlaidos cukriniams kukurūzams yra labai nedidelės. Atsižvelgiant į žemą galiojančių priemonių lygį, tolesnis priemonių taikymas vartotojams tikriausiai būtų nereikšmingas.

                     (154)

                     Todėl manoma, kad dėl siūlomų priemonių Sąjungos mažmenininkų ir vartotojų padėtis mažai pasikeistų.

               7.3.   Tiekimo trūkumo pavojus/Konkurencija Sąjungos rinkoje

                     (155)

                     Sąjungos suvartojimas išliko stabilus (apie 365 000 tonų). Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai nuolat viršijo Sąjungos paklausą ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė apie 466 000 tonų. Panašu, kad Sąjungos pramonė turi nepanaudotų pajėgumų ir, išaugus paklausai, gali padidinti gamybą. Dalį paklausos gali patenkinti importas iš kitų trečiųjų šalių, visų pirma Jungtinių Valstijų ir Kinijos. Iš tiesų antidempingo priemonėmis nesiekiama užkirsti kelio importui iš Tailando į Sąjungą. Atsižvelgiant į žemą antidempingo muito lygį, manoma, kad Tailando importas ir toliau sudarys tam tikrą dalį Sąjungos rinkoje.

                     (156)

                     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, negalima daryti išvados, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos rinkoje gali sumažėti pasiūla arba konkurencija.

               7.4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

                     (157)

                     Taigi Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių manyti, jog tolesnis galiojančių priemonių taikymas importuojamam peržiūrimajam produktui neatitiktų Sąjungos interesų.

               8.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

                     (158)

                     Remiantis Komisijos išvadomis dėl dempingo tęsimosi, žalos pasikartojimo ir Sąjungos interesų, antidempingo priemonės, nustatytos tam tikriems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, turėtų būti taikomos toliau.

                     (159)

                     Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Joms taip pat buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

                     (160)

                     Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (15) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

                     (161)

                     Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Importuojamiems Tailando Karalystės kilmės cukriniams kukurūzams (Zea mays var. saccharata), turintiems grūdų pavidalą, paruoštiems arba konservuotiems su actu arba acto rūgštimi, neužšaldytiems, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2001 90 30 (TARIC kodas 2001903010), ir cukriniams kukurūzams (Zea mays var. saccharata), turintiems grūdų pavidalą, paruoštiems arba konservuotiems be acto arba acto rūgšties, neužšaldytiems, išskyrus produktus, priskiriamus 2006 pozicijai, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 2005 80 00 (TARIC kodas 2005800010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

               2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

                           Bendrovė

                           Antidempingo muitas (%)

                           Papildomas TARIC kodas

                           Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Tailandas

                           3,1

                           A789

                           Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tailandas

                           14,3

                           A890

                           Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tailandas

                           12,8

                           A790

                           River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000, Tailandas

                           12,8

                           A791

                           Sun Sweet Co., Ltd, 9 m. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tailandas

                           11,1

                           A792

                           Priede išvardyti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai

                           12,9

                           A793

                           Visos kitos bendrovės

                           14,3

                           A999

               3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

            2 straipsnis
            1 straipsnio 2 dalis gali būti iš dalies pakeista, kad į ją būtų įtrauktas naujas eksportuojantis gamintojas ir jam priskirta vidutinė svertinė antidempingo muito norma, taikoma bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurios nebuvo atrinktos per pradinį tyrimą, jei naujas Tailando eksportuojantis gamintojas pateiks Komisijai pakankamai įrodymų, kad:

                        a)

                        nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. (pradiniu tiriamuoju laikotarpiu) neeksportavo į Sąjungą produkto, aprašyto 1 dalyje;

                        b)

                        jis nėra susijęs su jokiu Tailando eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės, ir

                        c)

                        jis faktiškai eksportavo į Sąjungą peržiūrimąjį produktą arba yra prisiėmęs neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį produkto kiekį pasibaigus pradiniam tiriamajam laikotarpiui.

            3 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. lapkričio 28 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

            (2)  2007 m. birželio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 682/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantis laikinąjį muitą, nustatytą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą (OL L 159, 2007 6 20, p. 14).

            (3)  2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 954/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 682/2007, nustatantį galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantį laikinąjį muitą, nustatytą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą (OL L 260, 2008 9 30, p. 1).

            (4)  2007 m. birželio 18 d. Komisijos sprendimas, kuriuo priimami įsipareigojimai, susiję su antidempingo tyrimu dėl tam tikrų importuojamų Tailando kilmės paruoštų arba konservuotų cukrinių kukurūzų, turinčių grūdų pavidalą (2007/424/EB) (OL L 159, 2007 6 20, p. 42).

            (5)  2009 m. rugsėjo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 682/2007, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą (OL L 246, 2009 9 18, p. 1).

            (6)  2013 m. rugsėjo 2 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 875/2013, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 244, 2013 9 13, p. 1).

            (7)  2014 m. kovo 24 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 307/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 875/2013, kuriuo, atlikus tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 91, 2014 3 27, p. 1).

            (8)  Pranešimas po 2017 m. gruodžio 14 d. ir 2019 m. kovo 28 d. sprendimų atitinkamose bylose T-460/14 ir C-144/18 P dėl Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 307/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 875/2013, kuriuo tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL C 291/3, 2019 8 29, p. 3).

            (9)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 440, 2017 12 21, p. 21).

            (10)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Tailando Karalystės kilmės paruoštiems arba konservuotiems cukriniams kukurūzams, turintiems grūdų pavidalą, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 322, 2018 9 12, p. 4).

            (11)  2018 m. spalio 24 d.IEG Vu straipsnis 2019 m. kovo 29 d. AETMD pateiktame pareiškime, 8 priedas.

            (12)  20190329 AETMD pareiškimas.

            (13)  Peržiūrimojo produkto eksportas sudarė 13 643 tonų (žr. 2 lentelę), palyginti su visu 150 000 tonų nepanaudotu pajėgumu.

            (14)  https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1.

            (15)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

            PRIEDAS

               1 straipsnio 2 dalyje nurodytas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų sąrašas pagal papildomą TARIC kodą A793

                        Pavadinimas

                        Adresas

                        Agro-On (Thailand) Co., Ltd

                        50/499–500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Tailandas

                        B.N.H. Canning Co., Ltd

                        425/6–7 Sathorn Place Bldg., Klongtonnesai, Kongsan Bangkok 10600, Tailandas

                        Boonsith Enterprise Co., Ltd

                        7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Tailandas

                        Erawan Food Public Company Limited

                        Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Tailandas

                        Great Oriental Food Products Co., Ltd

                        888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Tailandas

                        Lampang Food Products Co., Ltd

                        22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Tailandas

                        O.V. International Import-Export Co., Ltd

                        121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Tailandas

                        Pan Inter Foods Co., Ltd

                        400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Tailandas

                        Siam Food Products Public Co., Ltd

                        3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Tailandas

                        Viriyah Food Processing Co., Ltd

                        100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Tailandas

                        Vita Food Factory (1989) Ltd

                        89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Tailandas