title: 2010 m. birželio 29 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 579/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui

text:
2.7.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 168/1

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 579/2010
   2010 m. birželio 29 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 19 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   I.   Ankstesnis tyrimas ir galiojančios kompensacinės priemonės

               (1)

               1999 m. gruodžio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (2) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem kompensacinis muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 3,8–19,1 %, o visų kitų bendrovių importuojamam nagrinėjamajam produktui buvo taikoma 19,1 % muito norma. Pradinio tyrimo tiriamasis laikotarpis – 1997 m. spalio 1 d.–1998 m. rugsėjo 30 d.

               (2)

               2006 m. kovo mėn. Taryba po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (3) importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei toliau taikė galutinį kompensacinį muitą, nustatytą Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999. Peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo 2003 m. spalio 1 d.–2004 m. rugsėjo 30 d.

               (3)

               2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware Polyester Limited (toliau – Garware) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 (4) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 Garware nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

               (4)

               2007 m. rugsėjo mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl kito Indijos PET plėvelės gamintojo Jindal Poly Films Limited (toliau – Jindal), anksčiau vadinto Jindal Polyester Ltd, subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007 (5) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

               (5)

               2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

         II.   Galiojančios antidempingo priemonės

               (6)

               Pažymėtina, kad Jindal Poly Films Limited taikomas 0 % antidempingo muitas (7).

         III.   Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas

               (7)

               Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pateikė Indijos eksportuojantis gamintojas Jindal Poly Films Limited (toliau – pareiškėjas). Prašoma tirti tik pareiškėjo subsidijavimo aspektus. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad subsidijavimo aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, labai pasikeitė ir kad šie pokyčiai ilgalaikiai.

               (8)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 19 straipsniu, 2009 m. rugsėjo 9 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (8) apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) tik su pareiškėju susijusiam subsidijavimo lygiui tirti, siekiant nustatyti, ar pareiškėjui taikomos priemonės turėtų būti panaikintos arba iš dalies pakeistos.

               (9)

               Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat bus vertinama, ar atsižvelgiant į peržiūros išvadas reikia iš dalies keisti iš Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomą muito normą, t. y. muitą, taikomą „visoms kitoms bendrovėms“ Indijoje.

         IV.   Tiriamasis laikotarpis

               (10)

               Subsidijavimo lygio tiriamasis laikotarpis – 2008 m. balandžio 1 d.–2009 m. kovo 31 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

         V.   Su tyrimu susijusios šalys

               (11)

               Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Indijos Vyriausybei ir Liuksemburgo Du Pont Tejin Films, Vokietijos Mitsubishi Polyester Film, Prancūzijos Toray Plastics Europe bei Italijos Nurell bendrovėms, kurios gamino didžiąją dalį PET plėvelės Sąjungoje (toliau – Sąjungos pramonė). Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

               (12)

               Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

               (13)

               Komisija nagrinėjo šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir prireikus į jas atsižvelgė.

               (14)

               Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną. Klausimynas taip pat nusiųstas Indijos Vyriausybei.

               (15)

               Klausimyno atsakymus pateikė pareiškėjas ir Indijos Vyriausybė.

               (16)

               Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, subsidijavimui nustatyti būtiną informaciją. Tikrinamieji vizitai surengti pareiškėjo patalpose ir Indijos Vyriausybės patalpose Delyje.

         VI.   Informacijos atskleidimas ir pastabos dėl procedūros

               (17)

               Indijos Vyriausybei ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta siūlyti iš dalies keisti pareiškėjui taikomą muito normą. Joms buvo duota pakankamai laiko pateikti pastabas. Į visą pateiktą informaciją ir pastabas deramai atsižvelgta, kaip nurodyta toliau.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

               (18)

               Atliekant šią peržiūrą nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, kuris nurodytas Reglamente (EB) Nr. 367/2006, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.

         C.   SUBSIDIJAVIMAS

   1.   Įžanga

               (19)

               Remiantis Indijos Vyriausybės ir kitų suinteresuotųjų šalių pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios schemos, kurios yra laikomos susijusiomis su subsidijų skyrimu:

                           a)

                           Išankstinių leidimų schema (anksčiau vadinta Išankstinių licencijų schema);

                           b)

                           Muito sumažinimo leidimo schema;

                           c)

                           Gamybos priemonių eksportui skatinti schema;

                           d)

                           Eksporto kreditų schema.

               e)

               Lengvatų paketo sistema (LPS)

               (20)

               Pirmiau nurodytos a–c schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo PTL susijęs vienas „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, t. y. penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2004–2009 m.). Be to, EXIM politiką 2004–2009 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato „2004 m. rugsėjo 1 d.–2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ (toliau – PV I 2004–2009 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.

               (21)

               Eksporto kreditų schema, nurodyta d punkte, yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau – IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.

               (22)

               Indijos valstijų institucijos administruoja e punkte nurodytą schemą

         2.   Išankstinių leidimų schema (ILS)

   a)   Teisinis pagrindas

               (23)

               Išsamus schemos aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 4.1–4.30 skyriuose. Ankstesniame peržiūros tyrime, po kurio Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, schema vadinta Išankstinių licencijų schema.

         b)   Teisė pasinaudoti

               (24)

               ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 25 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. ILS fiziniam eksportui ir metiniams poreikiams teisę naudotis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijų įmonėms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau – EOĮ). Galiausiai „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (toliau – IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.

         c)   Praktinis įgyvendinimas

               (25)

               Išankstinai leidimai gali būti išduodami:
               i)   Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkrečių eksportuojamų produktų gamybai. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leidžiama importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį;
               ii)   Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą;
               iii)   Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą;
               iv)   Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti kaip „tariamai eksportuotus“ EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2 dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams. Indijos Vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas EOĮ arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau – SEZ) esančiai bendrovei;
               v)   IIĮ: ILS leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai pagal sąlyginio apmokestinimo muitais sistemą ir (arba) muitų grąžinimo forma grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas;
               vi)   Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS).

               (26)

               Per PTL pareiškėjui pagal ILS taikytos nuolaidos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu. Pareiškėjas pasinaudojo dviem poschemėmis, t. y. i) ILS fiziniam eksportui ir ii) ILS tariamam eksportui. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.

               (27)

               Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 m. 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais tikra ir teisinga. Tačiau minėtos nuostatos taikomos tik išankstiniams leidimams, kurie buvo išduoti 2005 m. gegužės 13 d. arba vėliau. Iki minėtos datos išduotų išankstinių leidimų arba išankstinių licencijų turėtojai turi laikytis pirmiau taikytų tikrinimo nuostatų, t. y. teisingai ir tinkamai tvarkyti licencijuoto importuotų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą ir naudoti specialią 18 priedėlyje nurodytą formą (PV I 2002–2007 m. 4.30 skyrius ir 18 priedėlis).

               (28)

               Dėl poschemių, kuriomis per PTL naudojosi pareiškėjas, t. y. fizinio eksporto ir tariamo eksporto poschemių: Indijos Vyriausybė nustato leidžiamos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal ILS leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau – SIN). SIN nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos PV II 2004–2009 m. PET plėvelei bei PET granulėms, t. y. tarpiniam produktui, taikomų SIN pakeitimai paskutinį kartą persvarstyti 2005 m. rugsėjo mėn.

               (29)

               Importuojamos žaliavinės medžiagos negali būti perduodamos ir turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).

               (30)

               Ši aprašyta schema nepasikeitė nuo paskutinės su pareiškėjo subsidijavimu susijusios dalinės tarpinės peržiūros, kuri buvo baigta 2009 m. sausio mėn. Tačiau pagal šią schemą gauta lengvata gerokai sumažėjo, kaip nurodyta 39 konstatuojamojoje dalyje.

               (31)

               Per šį tarpinės peržiūros tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi arba dar neišbandyta. Pareiškėjas nebuvo parengęs sistemos, pagal kurią galima patikrinti, kokia žaliava buvo sunaudota eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais, kaip nurodyta Užsienio prekybos politikos dokumentuose (UPP) 2004–2009 m. (23 priedėlis) ir pagal pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą. Vartojimo registro Indijos Vyriausybė niekada netikrino.

               (32)

               2005 m. rudenį įsigalioję UPP 2004–2009 m. administravimo pakeitimai (atliekant išsimokamojo grąžinimo procedūrą vartojimo registrą būtina išsiųsti Indijos valdžios institucijoms), pareiškėjui dar nebuvo taikomi. Taigi šios nuostatos de facto įgyvendinimo šiame etape nebuvo galima patikrinti.

         d)   Išvada

               (33)

               Atleidimas nuo importo muitų pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 3 straipsnio 2 dalį yra subsidija, t. y. Indijos Vyriausybės finansinė parama, kuria tiriamiesiems eksportuotojams suteikta lengvata.

               (34)

               Be to, teisės aktais aiškiai nustatyta, kad fiziniam eksportui ir tariamam eksportui taikomos ILS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl laikomos individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias schemas teikiamomis lengvatomis.

               (35)

               Šiuo atveju naudojamų dviejų poschemių negalima laikyti leistinomis sąlyginio apmokestinimo muitais sistemomis arba pakaitinėmis sąlyginio apmokestinimo muitais sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos poschemės neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos Vyriausybė veiksmingai netaikė nei naujos, nei senos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo muitais schemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). SIN nagrinėjamajam produktui buvo nepakankamai tikslios. Pačios SIN negali būti laikomos faktinio vartojimo tikrinimo sistema, nes jos nepadeda Indijos Vyriausybei pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamajam produktui gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgiant į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).

               (36)

               Todėl minėtosios dvi poschemės yra kompensuotinos.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (37)

               Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kompensuotina lengvata – tai atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama, tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo muitais sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.

               (38)

               Subsidijos suma pareiškėjui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per PTL pagal dvi poschemes (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijų suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

               (39)

               Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,7 % subsidijų norma.

         3.   Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)

   a)   Teisinis pagrindas

               (40)

               Išsamus MSLS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. 4 skyriuje.

         b)   Teisė pasinaudoti

               (41)

               Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

         c)   Praktinis MSLS įgyvendinimas

               (42)

               Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos remiantis SIN, atsižvelgiant į galimą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir į muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą.

               (43)

               Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksporto sandorio metu eksportuotojas Indijos valdžios institucijoms privalo pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad prekes būtų galima eksportuoti, Indijos muitinės per prekių išsiuntimo procedūrą išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokia lengvata jam bus suteikta. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti MSLS kreditą. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS normą, kuri taikoma eksporto deklaracijos pateikimo metu.

               (44)

               MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau neribotais kiekiais importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais.

               (45)

               Prašymai MSLS kreditams gauti pateikiami elektronine forma, juos galima pateikti neribotam eksporto sandorių skaičiui. De facto nėra nustatyti galutiniai paraiškų MSLS kreditams gauti teikimo terminai. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neišskiria eksporto sandorių, įvykusių pasibaigus PV I 2004–2009 m. 4.47 skyriuje minėtam paraiškų teikimo laikotarpių terminui. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. 9.3 skyriuje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % susijusios sumos).

               (46)

               Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

         d)   Išvados dėl MSLS

               (47)

               Pagal MSLS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas naudingas eksportuotojui, nes dėl jo pagerėja jo likvidumas.

               (48)

               Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina priemone.

               (49)

               Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos proceso metu neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos yra sunaudojamos eksportuojamo produkto gamyboje, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (50)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu bei Reglamente (EB) Nr. 367/2006 šiai schemai naudojamu skaičiavimo metodu, kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą per PTL. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai sudaromas eksporto sandoris pagal šią schemą. Šiuo momentu Indijos Vyriausybė gali atsisakyti muitų, kurie sudaro finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti ar nesuteikti subsidiją. Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas MSLS kreditus įtraukė kaip pajamas.

               (51)

               Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma paskirstyta atitinkamai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

               (52)

               Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 5,1 % subsidijų norma.

         4.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)

   a)   Teisinis pagrindas

               (53)

               Išsamus GPESS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 5 skyriuje.

         b)   Teisė pasinaudoti

               (54)

               Teisę naudotis šia schema turi su finansuojančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.

         c)   Praktinis įgyvendinimas

               (55)

               Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Iki 2000 m. kovo 31 d. taikyta faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o importuojamiems vertingiems produktams – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį.

               (56)

               GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti muitais neapmokestinamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.

               (57)

               Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

         d)   Išvada dėl GPESS schemos

               (58)

               GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes dėl šios lengvatos sumažėja Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes dėl importuojant sutaupytų muitų pagerėja jo likvidumas.

               (59)

               Be to, pagal teisės aktus GPESS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina priemone.

               (60)

               Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (61)

               Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka pagal muitą, nesumokėtą už importuotas gamybos priemones, paskirstytą per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį šiame susijusiame pramonės sektoriuje. Pagal nusistovėjusią praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa per tam tikrą laikotarpį gautos lengvatos vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka komercinių palūkanų norma, galiojusi Indijoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti.

               (62)

               Pareiškėjas tvirtino, kad pagal GPESS schemą be muito importuotos gamybos priemonės, naudotos Khanvel esančiame padalinyje, nebebuvo naudojamos ir kad su tokiomis priemonėmis susijusi lengvata neturėtų būti įtraukta į skaitiklį. Atsakant į tai pažymima, kad pareiškėjas jau gavo lengvatų, susijusių su šiomis gamybos priemonėmis. Be to, kadangi nėra įrodymų, kad pareiškėjas tokių priemonių nebeturi arba kad jų nebenaudos, šis tvirtinimas turi būti atmestas.

               (63)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, šios subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

               (64)

               Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 2,3 % subsidijų norma.

         5.   Eksporto kreditų schema (EKS)

   a)   Teisinis pagrindas

               (65)

               Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas Indijos rezervų banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta) ir Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008–09 (Eksporto kreditai rupijomis ir (arba) užsienio valiuta), kurie skirti visiems komerciniams Indijos bankams.

         b)   Teisė pasinaudoti

               (66)

               Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.

         c)   Praktinis įgyvendinimas

               (67)

               Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis ir užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.

               (68)

               Pagal minėtus IRB Pagrindinius aplinkraščius eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Bendrovėms, kurių kredito reitingai geri, palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų bendrovės, kurių reitingai aukšti, gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis.

               (69)

               Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

         d)   Išvada dėl EKS

               (70)

               Dėl EKS kredito lengvatinių palūkanų normų, nustatytų 65 konstatuojamojoje dalyje minėtais IRB Pagrindiniais aplinkraščiais, gali sumažėti eksportuotojo palūkanų išlaidas skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria naudojosi toks eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis už vidaus finansavimą. Iš tikrųjų jis laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas.

               (71)

               Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei Susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad skiriant subsidiją nereikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., Indijos Vyriausybės kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik Vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga, ir dėl to jai taikoma Vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos, pvz., pinigų politikos, tikslų, o jo vadovybę skiria Indijos Vyriausybė. IRB reguliuoja privačių įstaigų veiklą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo nustatytų sąlygų, inter alia, IRB Pagrindiniuose aplinkraščiuose nustatytų didžiausių eksporto kreditų palūkanų normų ir IRB nuostatų, pagal kurias reikalaujama, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju teikti lengvatinio eksporto finansavimo paskolas. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas Vyriausybei, o taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių Vyriausybių taikomos praktikos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina priemone, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto operacijoms finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punkte.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (72)

               Subsidijos suma apskaičiuota remiantis skirtumu tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kuriais įmonės naudojosi per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už pareiškėjo naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

               (73)

               Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,2 % subsidijų norma.

         6.   Lengvatų paketo schema (LPS)

   a)   Teisinis pagrindas

               (74)

               Atliekant ankstesnius tyrimus, susijusius su PET plėvele, įskaitant peržiūros tyrimą, po kurio Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, nagrinėtos keletas Indijos valstijų taikomų schemų, susijusių su vietos bendrovėms suteiktomis lengvatomis. Valstijų schemos priskiriamos „Lengvatų paketo schemų“ (toliau – LPS) kategorijai, kadangi jos gali būti susijusios su skirtingomis lengvatomis. Atliekant tyrimą nustatyta, kad „Teisę suteikiančiame pažymėjime“ nurodyta, kad bendrovė turi teisę į lengvatas pagal šią schemą.

               (75)

               Maharaštros Vyriausybės taikoma Lengvatų paketo schema (LPS) buvo iš dalies pakeista kelis kartus nuo jos priėmimo. Pareiškėjas tebesinaudoja lengvatomis, teikiamomis ne pagal ankstesnes schemas, o pagal LPS „1993 m. schemą“. Taigi šiuo atveju buvo vertinama tik 1993 m. LPS.

               (76)

               Vakarų Bengalijos Vyriausybės taikomoje Atleidimo nuo pardavimų mokesčių schemoje numatyta atleisti nuo pagrindinio pardavimo mokesčio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas buvo atleistas nuo prekybos mokesčio (pagrindinio pardavimo mokesčio) pagal Vakarų Bengalijos Vyriausybės LPS, kiek tai susiję su jo pirkimais. Pagal šią mokesčių nuostatą bendrovė, vykdanti pardavimą vidaus rinkoje, atleidžiama tiek nuo vietos, tiek nuo pagrindinio pardavimo mokesčio.

         b)   Teisė pasinaudoti

               (77)

               Norėdamos šia schema naudotis bendrovės paprastai privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias valstijos vietoves, įsteigdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančios pramonės įmonės plėtrą ar įvairinimą. Pagrindinis lengvatų dydžio nustatymo kriterijus yra vietovės, kurioje yra arba bus įmonė, kategorija ir investicijų dydis.

         c)   Praktinis įgyvendinimas

               (78)

               Pagal atleidimo nuo pardavimo mokesčio schemas paskirtos įmonės neturi mokėti jokių pardavimo mokesčių nuo jų pardavimo sandorių. Taip pat paskirtos įmonės buvo atleistos nuo pardavimo mokesčio už jų įgytas prekes iš tiekėjo, turinčio teisę naudotis schemomis. Parduodančios paskirtos įmonės negauna jokios lengvatos dėl su pardavimo sandoriais susijusio atleidimo nuo mokesčių, bet perkančios paskirtos įmonės gauna lengvatą dėl su pirkimo sandoriais susijusio atleidimo nuo mokesčių.

               (79)

               Atleidimas nuo pardavimo mokesčio už pirkinius Maharaštros valstijoje (kurioje anksčiau jis buvo taikomas pagal Maharaštros Atleidimo nuo pardavimo mokesčio lengvatų schemą) nebetaikomas. 2005 m. balandžio mėn. Maharaštroje pardavimui valstijos viduje taikomą pardavimo mokestį reglamentuojančius teisės aktus pakeitė pridėtinės vertės mokesčio (PVM) sistema. Jai įsigaliojus 2005 m. balandžio mėnesį, pareiškėjas, kaip neatleista nuo mokesčio bendrovė, įsigydama medžiagų turi mokėti PVM.

         d)   Išvada

               (80)

               Dėl Maharaštros Vyriausybės 1993 m. LPS, pareiškėjas tik įgijo atleidimo nuo pardavimo mokesčio už per PTL parduotus galutinius produktus teisę, pagal kurią, kaip nustatyta anksčiau, pareiškėjui lengvatų nebuvo suteikta (Reglamento (EB) Nr. 367/2006 114 konstatuojamoji dalis). Todėl pagal Maharaštros Vyriausybės 1993 m. LPS jokių kompensuotinų lengvatų nenustatyta.

               (81)

               Tačiau kalbant apie pareiškėjo perkamas žaliavas iš ne Maharaštros valstijoje įsteigtų bendrovių nemokant pagrindinio pardavimo mokesčio, LPS numatytos subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Atleidimas nuo pardavimo mokesčio už pirkinius laikomas finansine parama, nes dėl šios lengvatos sumažėja Vyriausybės pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, toks atleidimas naudingas bendrovėms, nes dėl jo pagerėja jų likvidumas.

               (82)

               LPS gali naudotis tik tos bendrovės, kurios yra investavusios į tam tikras nurodytas geografines zonas, priklausančias Indijos valstijos jurisdikcijai. Ne šiose vietovėse įsikūrusios bendrovės naudotis šia schema negali. Lengvatos dydis skiriasi pagal tam tikras sritis. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktą ir 4 straipsnio 3 dalį schema laikoma individualia ir kompensuotina priemone.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (83)

               Atleidimo nuo pardavimo mokesčio atveju subsidijos suma buvo apskaičiuota remiantis paprastai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu mokamo pardavimo mokesčio suma, kuri liko nesumokėta.

               (84)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi šios subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visai eksporto ir vidaus pardavimo apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

               (85)

               Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma.

         7.   Kompensuotinų subsidijų suma

               (86)

               Primenama, kad Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatytas ad valorem išreikštas 17,1 % kompensuotinų subsidijų pareiškėjui dydis.

               (87)

               Atliekant šią dalinę tarpinę peržiūrą nustatytas ad valorem išreikštas 8,4 % kompensuotinų subsidijų pareiškėjui dydis, kaip išvardyta toliau:

                           SCHEMA→

                           ILS (9)

                           MSLS (9)

                           GPESS (9)

                           EKS (9)

                           LPS (9)

                           Iš viso

                           BENDROVĖ ↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Jindal Pol Films Limited

                           0,7

                           5,1

                           2,3

                           0,2

                           0,1

                           8,4

               (88)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad susijusio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis sumažėjo.

         8.   Kompensacinės priemonės

               (89)

               Taip pat įvertinta, ar su tirtomis schemomis susijusios pasikeitusios aplinkybės gali būti laikomos ilgalaikėmis. Šiuo atžvilgiu yra keletas šią prielaidą patvirtinančių aspektų.

               (90)

               Pirma, reikėtų pažymėti, kad šios dalinės tarpinės peržiūros išvados atitinka subsidijų dydžius, nustatytus penkiems Indijos PET plėvelės gamintojams per 2009 m. sausio mėn. paskelbtą dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant nustatytas ad valorem išreikštas 5,4–8,6 % kompensuotinų subsidijų dydis. Tai rodo tam tikrą šio produkto subsidijavimo lygio Indijoje pastovumą.

               (91)

               Antra, nors atliekant ankstesnį tyrimą pagrindinės lengvatos buvo teikiamos pagal ILS, per PTL pagal šią schemą teikiamų lengvatų gerokai sumažėjo ir gauta įrodymų, kad tokia padėtis išliks ir pasibaigus PTL.

               (92)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, yra požymių, kad ateityje pareiškėjas ir toliau gaus subsidijas, kurių suma bus mažesnė nei ankstesniame dalinės tarpinės peržiūros tyrime nustatyta suma.

               (93)

               Kadangi yra įrodyta, kad pareiškėjas gauna daug mažesnes subsidijas nei anksčiau ir tikėtina, kad jis toliau gaus subsidijas, kurių suma mažesnė nei ankstesniame dalinės tarpinės peržiūros tyrime nustatyta suma, atsižvelgiant į naujus faktus turėtų būti iš dalies pakeistas taikomos priemonės lygis.

               (94)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pakoreguota kompensacinio muito norma turėtų būti nustatyta remiantis per šią dalinę tarpinę peržiūrą nustatytomis naujomis subsidijavimo normomis, nes per pirminį antisubsidijų tyrimą apskaičiuotas žalos skirtumas išlieka didesnis.

               (95)

               Pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (10) 14 straipsnio 1 dalį jokiam produktui nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti atstatyti tą pačią padėtį, susidariusią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo. Tačiau kaip minėta 6 konstatuojamojoje dalyje, kadangi nagrinėjamo produkto atveju pareiškėjui taikomas 0 % antidempingo muitas, šios nuostatos šiuo atveju netaikomos.

               (96)

               Dėl iš Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomos muito normos, t. y. nurodyto muito, taikomo „visoms kitoms bendrovėms“ Indijoje, pažymima, kad faktinės tirtų schemų sąlygos ir jų kompensacinis pobūdis, palyginti su ankstesniu tyrimu, nepasikeitė. Todėl šioms bendrovėms nereikia perskaičiuoti subsidijų ir muito normų. Todėl visoms bendrovėms, išskyrus pareiškėją, taikomos muito normos nesikeičia,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

      „2.   Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

                  Bendrovė

                  Galutinis muitas (%)

                  papildomas TARIC kodas

                  Ester Industries Limited, 75–76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indija

                  7,2

                  A026

                  Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indija

                  5,4

                  A028

                  Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indija

                  8,4

                  A030

                  MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400039, Indija

                  8,7

                  A031

                  Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indija

                  8,6

                  A032

                  SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, Indija

                  5,4

                  A753

                  Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201301 (U.P.), Indija

                  6,4

                  A027

                  Visoms kitoms bendrovėms

                  19,1

                  A999“

   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 29 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         E. ESPINOSA

      (1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

      (2)  OL L 316, 1999 12 10, p. 1.

      (3)  OL L 68, 2006 3 8, p. 15.

      (4)  OL L 236, 2006 8 31, p. 1.

      (5)  OL L 255, 2007 9 29, p. 1.

      (6)  OL L 6, 2009 1 10, p. 1.

      (7)  OL L 288, 2007 11 6, p. 1.

      (8)  OL C 215, 2009 9 9, p. 17.

      (9)  Žvaigždute pažymėtos subsidijos yra eksporto subsidijos.

      (10)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.


title: 2012 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 711/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti, nuostatos dėl asmenų, išskyrus keleivius, ir jų nešamų daiktų tikrinimo metodų  Tekstas svarbus EEE

text:
4.8.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 209/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 711/2012
   2012 m. rugpjūčio 3 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti, nuostatos dėl asmenų, išskyrus keleivius, ir jų nešamų daiktų tikrinimo metodų
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 272/2009, kuriuo papildomi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 300/2008 priede nustatyti bendrieji pagrindiniai civilinės aviacijos saugumo standartai (2), numatyta, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 300/2008 4 straipsnio 3 dalį patvirtintose įgyvendinimo taisyklėse gali būti leista asmenis, išskyrus keleivius, ir jų nešamus daiktus tikrinti naudojant mažo kiekio sprogstamųjų medžiagų ieškiklį ir pasitelkiant sprogmenis užuodžiančius šunis;

               (2)

               būtina priimti išsamias nuostatas dėl mažo kiekio sprogstamųjų medžiagų ieškiklio ir sprogmenis užuodžiančių šunų naudojimo asmenims, išskyrus keleivius, ir jų nešamiems daiktams tikrinti;

               (3)

               mažo kiekio sprogstamųjų medžiagų ieškiklis ir sprogmenis užuodžiantys šunys asmenims, išskyrus keleivius, ir jų nešamiems daiktams tikrinti turėtų būti naudojami atsižvelgiant į specifines personalo tikrinimo sąlygas, ir taikant tokias priemones būtų sudarytos palankesnės tikrinimo sąlygos ir užtikrintas didesnis šio proceso veiksmingumas;

               (4)

               2010 m. kovo 4 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti (3), išdėstytos nuostatos, susijusios su stacionariąja metalo aptikimo įranga (SMAĮ), turėtų būti peržiūrėtos atsižvelgiant į grėsmės civilinei aviacijai raidą ir į įvairių kategorijų asmenų keliamą riziką;

               (5)

               todėl Reglamentas (ES) Nr. 185/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (6)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Civilinės aviacijos saugumo komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (ES) Nr. 185/2010 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. rugpjūčio 3 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 97, 2008 4 9, p. 72.

      (2)  OL L 91, 2009 4 3, p. 7.

      (3)  OL L 55, 2010 3 5, p. 1.

      PRIEDAS
      Reglamento (EB) Nr. 185/2010 priedas iš dalies keičiamas taip:

                  1.

                  1.3.1 punktas pakeičiamas taip:
                  „1.3.1   Asmenų, išskyrus keleivius, ir jų nešamų daiktų patikrinimas

                              1.3.1.1

                              Asmenys, išskyrus keleivius, tikrinami taikant vieną iš šių priemonių:

                                          a)

                                          apieškojimą rankomis;

                                          b)

                                          stacionariąją metalo aptikimo įrangą (SMAĮ);

                                          c)

                                          sprogmenis užuodžiančius šunis;

                                          d)

                                          mažo kiekio sprogstamųjų medžiagų ieškiklį;

                                          e)

                                          kūno skenerius be jonizuojančiosios spinduliuotės.

                              1.3.1.2

                              Asmenų, išskyrus keleivius, patikrinimui taikomi 4.1.1 dalies 3–6 ir 10 punktai.

                              1.3.1.3

                              Sprogmenis užuodžiantys šunys ir mažo kiekio sprogstamųjų medžiagų ieškiklis gali būti naudojami tik kaip papildoma tikrinimo priemonė arba nenuspėjamai pakaitomis su apieškojimu rankomis, SMAĮ ar kūno skeneriais.

                              1.3.1.4

                              Asmenų, išskyrus keleivius, nešami daiktai tikrinami taikant vieną iš šių priemonių:

                                          a)

                                          apieškojimą rankomis;

                                          b)

                                          rentgeno įrangą;

                                          c)

                                          sprogmenų aptikimo sistemos įrangą;

                                          d)

                                          sprogmenis užuodžiančius šunis;

                                          e)

                                          mažo kiekio sprogstamųjų medžiagų ieškiklį.

                              1.3.1.5

                              Asmenų, išskyrus keleivius, nešamų daiktų patikrinimui taikomi 4.1.2 dalies 4–7 punktai.

                              1.3.1.6

                              Sprogmenis užuodžiantys šunys ir mažo kiekio sprogstamųjų medžiagų ieškiklis gali būti naudojami tik kaip papildoma tikrinimo priemonė arba nenuspėjamai pakaitomis su apieškojimu rankomis, rentgeno įranga ar sprogmenų aptikimo sistemos įranga.

                              1.3.1.7

                              4-C priedėlyje išvardytus daiktus galima neštis tik tuo atveju, jei tuos daiktus neštis asmeniui leidžiama, kad jis galėtų atlikti pagrindines oro uosto įrenginių arba orlaivio naudojimo užduotis ar pareigoms skrydžio metu atlikti.

                              1.3.1.8

                              Tais atvejais, kai asmenys, išskyrus keleivius, ir jų nešami daiktai turi būti nuolat atsitiktine tvarka tikrinami, tikrinimo dažnumą, remdamasi rizikos vertinimu, nustato atitinkama institucija.

                              1.3.1.9

                              Asmenų, išskyrus keleivius, ir jų nešamų daiktų patikrinimui taip pat taikomos papildomos atskiro Komisijos sprendimo nuostatos.“

                  2.

                  12.1.2 punktas pakeičiamas taip:
                  „12.1.2   SMAĮ standartai

                              12.1.2.1

                              Nustatyti du SMAĮ standartai. Išsamūs šių standartų reikalavimai nustatyti atskirame Komisijos sprendime.

                              12.1.2.2

                              Visa SMAĮ, kuri naudojama tik asmenims, išskyrus keleivius, tikrinti, atitinka 1-ą standartą.

                              12.1.2.3

                              Visa SMAĮ, kuri naudojama keleiviams tikrinti, atitinka 2-ą standartą.“


title: 2011 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 792/2011, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinis laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, surinkimas

text:
9.8.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 204/11

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 792/2011
   2011 m. rugpjūčio 5 d.
   kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinis laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, surinkimas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   1.   LAIKINOSIOS PRIEMONĖS

               (1)

               Komisija 2011 m. vasario 10 d. Reglamentu (ES) Nr. 118/2011 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

               (2)

               Tyrimas inicijuotas 2010 m. balandžio 6 d. gavus Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (toliau - skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų žiedinių segtuvų mechanizmų (toliau – ŽSM) Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta minėto produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

               (3)

               Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 7 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2009 m. balandžio 1 d.–2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – žalos tiriamasis laikotarpis).

         2.   PASKESNĖ PROCEDŪRA

               (4)

               Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to pageidavo (konkrečiai – dviem importuotojams ir vienam Tailando gamintojui), buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

               (5)

               Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų. Be laikinojo reglamento 6 konstatuojamojoje dalyje minėtų patikrinimų, dar vienas patikrinimas atliktas vienintelio klausimyno atsakymus pateikusio ir taip bendradarbiavusio naudotojo – Rima Benelux Holding BV – patalpose.

               (6)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti tam tikriems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatyti galutinį antidempingo muitą ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas. Be to, joms nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.

               (7)

               Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.

         3.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

               (8)

               Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 8–11 konstatuojamosios dalys.

         4.   DEMPINGAS

   4.1.   Normalioji vertė

               (9)

               Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas Tailando eksportuojantis gamintojas ir kad jo eksportas į Sąjungą per TL sudarė visą Tailando eksportą į Sąjungą. Šis eksportuojantis gamintojas ir vienas nesusijęs bendradarbiaujantis importuotojas teigė, kad nepriklausomas išorės ekspertas, padėjęs Komisijai per tikrinamąjį vizitą eksportuojančio gamintojo patalpose, savo ataskaitoje padarė tam tikrų skaičiavimo klaidų. Viena iš eksperto užduočių buvo išnagrinėti padengimo nikeliu procesą ir nustatyti įvairiais gamybos etapais eksportuojančio gamintojo sunaudojamų žaliavų kiekį. Kaip minėta laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nustatyta, kad pateikdamas informaciją apie savo gamybos ir kitų žaliavų sąnaudas eksportuojantis gamintojas nurodė neišsamius ir neteisingus duomenis. Komisija išnagrinėjo eksportuojančio gamintojo ir importuotojo tvirtinimą dėl skaičiavimo klaidų eksperto ataskaitoje ir priėjo prie išvados, kad jis nepagrįstas. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados.

               (10)

               Eksportuojantis gamintojas ir importuotojas taip pat nesutiko su laikinojo reglamento 19–20 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis preliminariomis išvadomis. Konkrečiai, jie teigė, kad metodas, taikytas preliminariai nustatant normaliąją tų rūšių produkto, kuriam nenustatyta specifinė normalioji vertė, normaliąją vertę buvo netinkamas, nes normalioji vertė buvo netinkamai apskaičiuota remiantis aritmetiniu normaliųjų verčių vidurkiu. Komisija pritarė šiam argumentui, pakoregavo metodą ir patikslino tų kitų rūšių produkto normaliųjų verčių skaičiavimą, atsižvelgdama į Tailando gamintojo produktų asortimentą, tokiu būdu tiksliau atspindėdama jo padėtį.

               (11)

               Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad atitinkamai 16 ir 8 % pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (PBA išlaidos) bei pelno dydis yra per dideli. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad PBA išlaidų norma neturėtų viršyti 12,59 % ir atspindėti jo paties PBA išlaidas, atėmus transportavimo vidaus keliais išlaidas.

               (12)

               Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 15–17 konstatuojamosiose dalyse, eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą, todėl išsamių duomenų apie savo PBA išlaidas nepateikė. Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad daugiau informacijos apie visas bendrovės PBA išlaidas negauta, nutarta toliau remtis skunde pateikta informacija. Be to, įvertinus turimą informaciją ir tiek, kiek buvo galima ją patikrinti, 16 % PBA išlaidų norma laikyta pagrįsta. Todėl argumentas atmestas.

               (13)

               Eksportuojantis gamintojas teigė, kad atliekant preliminarius skaičiavimus naudotas 8 % pelno lygis buvo pernelyg didelis, todėl reikėjo naudoti 5 % pelno lygį. Pateikti šie argumentai: pirma, 5 % pelno lygis naudotas kaip tikslinis pelnas atliekant žalos analizę ir, antra, 5 % pelno lygis atitiktų ankstesniuose tyrimuose dėl to paties produkto naudotą pelno lygį. Atsakydama į pirmąjį argumentą Komisija pažymėjo, kad apskaičiuojant tikslinį Sąjungos pramonės pelną ir normaliajai vertei nustatyti reikalingą pelno lygį remiamasi skirtinga logika, todėl dydžiai neturi būti tokie patys. Reaguodama į antrąjį argumentą Komisija sutiko, kad esama priežasčių naudoti tą patį pelno lygį kaip ankstesniuose, dėl to paties produkto atliktuose tyrimuose, todėl nutarė pritarti šiam argumentui ir atitinkamai pakeisti pelno lygį, naudotą apskaičiuojant normaliąsias vertes.

               (14)

               Po galutinio nustatytųjų faktų atskleidimo Sąjungos pramonė ir eksportuojantis gamintojas pateikė komentarų. Sąjungos pramonė nepritarė tam, kad būtų koreguojamas pelno dydis, teigdama, kad 5 % pelno normos nepakaks trijų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir parduodama nagrinėjamąjį produktą, pelningumo poreikiams patenkinti, tačiau papildomų esminių argumentų nepateikė. Todėl argumentas atmestas.

               (15)

               Eksportuojantis gamintojas teigė, kad nusidėvėjimo, statybos ir draudimo sąnaudos, naudotos skaičiuojant vienos rūšies nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, skyrėsi nuo sąnaudų, naudotų skaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, ir kad visoms rūšims reikėtų naudoti tą pačią vertę. Komisija patikrino minėtą argumentą ir nustatė, kad iš tiesų skaičiuojant padaryta klaida. Tačiau, kitaip nei teigė eksportuojantis gamintojas, nustatyta, kad klaida padaryta skaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę. Taigi atitinkamai pakoreguota kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normalioji vertė.

               (16)

               Eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad nustatant visų rūšių nagrinėjamojo produkto, kuriam nenustatyta specifinė normalioji vertė, normaliąsias vertes iki galo neatsižvelgta į tikrąjį eksportuojančio gamintojo produktų asortimentą. Šiuo atžvilgiu eksportuojantis gamintojas pakartojo argumentą, kad apskaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę reikėtų naudoti svertinį nustatytų normaliųjų verčių vidurkį, tada bus atsižvelgta į tikrąjį eksportuojančio gamintojo produktų asortimentą. Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, Komisija sutiko patikslinti tų kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliųjų verčių skaičiavimą, kad būtų atsižvelgta į tikrąjį Tailando gamintojo produktų asortimentą, todėl buvo apskaičiuota mažų, vidutinių ir didelių ŽSM normalioji vertė, neatsižvelgiant į tikrąją kiekvienos rūšies produkto pardavimo apimtį. Vis dėlto, neradusi pagrįstų motyvų, Komisija atmetė argumentą, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į svorinį koeficientą, pagrįstą eksportuotojo pardavimu Sąjungoje.

               (17)

               Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisijos metodas, naudotas skaičiuojant normaliąją vertę remiantis žiedinių segtuvų mechanizmų ilgiu, yra netikslus ir neišsamus, todėl pasiūlė naują vidurkių skaičiavimo metodą, kuriuo galima labiau atsižvelgti į skirtingą mechanizmų ilgį. Kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija apskaičiavo visų rūšių (išskyrus tas, kurioms nustatyta specifinė normalioji vertė) nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, taip pat apskaičiavo normaliąsias vertes atsižvelgdama ŽSM dydį (mažus, vidutinius ir didelius ŽSM). Nustatyta, kad eksportuotojo skaičiavimas buvo netinkamas ir kad juo siekta tam tikro rezultato. Todėl argumentas atmestas.

               (18)

               Išskyrus minėtą koregavimą ir negavus jokių kitų pastabų, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 15–20 konstatuojamųjų dalių nuostatos dėl normaliosios vertės nustatymo.

         4.2.   Eksporto kaina ir palyginimas

               (19)

               Eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant transporto sąnaudas, reikalingas dempingui nustatyti, pasirinkta netinkama valiuta. Komisija tam pritarė.

               (20)

               Kadangi negauta jokių kitų pastabų, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 21–24 konstatuojamųjų dalių nuostatos dėl eksporto kainos nustatymo ir eksporto kainų palyginimo su atitinkama normaliąja verte.

         4.3.   Dempingo skirtumas

               (21)

               Eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą neatsižvelgta į specifinę dviejų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę. Tam pritarta, o atitinkamos vertės pataisytos.

               (22)

               Pakoregavus, kaip minėta, normaliosios vertės skaičiavimą ir palyginimą ir ištaisius minėtas eksporto kainos skaičiavimo klaidas, galiausiai nustatytas toks procentais išreikštas CIF neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis:

                           Eksportuojantis gamintojas

                           Dempingo skirtumas

                              Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas

                           16,3 %

               (23)

               Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo visą iš Tailando į Sąjungą eksportuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį, buvo nuspręsta kitoms bendrovėms nustatyti dempingo skirtumą, nustatytą šiam eksportuojančiam gamintojui, t. y. 16,3 %

         5.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

               (24)

               Pastabų dėl Sąjungos pramonės apibrėžties negauta, todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 28–32 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados.

         6.   ŽALA

   6.1.   Sąjungos suvartojimas ir importas iš Tailando

               (25)

               Tailando gamintojas ir keli importuotojai teigė abejojantys laikinajame reglamente pateiktomis išvadomis dėl Sąjungos suvartojimo. Konkrečiai, jie teigė, kad suvartojimas sumažėjo labiau nei preliminariai nustatyta (maždaug 30 %). Be to, jie prašė paaiškinti metodą, kurį Komisija naudojo suvartojimui nustatyti, nes ŽSM yra įtraukti į muitų tarifų poziciją, kuriai priskiriami kiti produktai.

               (26)

               Reikėtų paminėti, kad nors šios suinteresuotosios šalys nepritarė išvadoms dėl suvartojimo, savo argumentams pagrįsti jokių patvirtinamųjų įrodymų ar skaičių nepateikė. Nenurodė jos ir jokio su naudotu metodu susijusio trūkumo.

               (27)

               Dėl naudoto metodo reikėtų priminti, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 33 konstatuojamojoje dalyje, suvartojimas nustatytas remiantis patikrintais pardavimo duomenimis, kuriuos bendradarbiaujančios šalys pateikė klausimyno atsakymuose (dviejų Sąjungos gamintojų ir Tailando eksportuotojo 2008–TL duomenys), ir Eurostato viso kito importo duomenimis. Atsižvelgiant į tai, kad ŽSM iš kitų šaltinių taikomos antidempingo priemonės, šių importuojamų (iš visų šaltinių) produktų duomenys registruojami muitų tarifų duomenų bazėje (TARIC) priskiriant jiems subpozicijų kodus, kurie iš esmės yra skirti specialiai tiriamajam produktui. Šios subpozicijos pasirinktos siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta tik į nagrinėjamojo produkto importą, nepaisant nežymaus produkto apibrėžties patikslinimo šiame tyrime.

               (28)

               Be to, atsižvelgiant į tai, kad Eurostato duomenys pateikiami kilogramais, o suvartojimas apskaičiuotas vienetais, vienas importuotojas prašė paaiškinti metodą, kuriuo kilogramai buvo perskaičiuoti į vienetus. Todėl reikia patikslinti, kad, kaip ir per ankstesnius tyrimus, naudotas 50 gramų/vienetui perskaičiavimo koeficientas, ir, gautus duomenis palyginus su Tailando eksportuojančio gamintojo pateikta informacija, šis metodas laikytas pagrįstu. Be to, reikėtų paminėti ir tai, kad, jeigu Komisija būtų rėmusis Tailando eksportuojančio gamintojo informacija ir naudojusi tikslų vidutinį vieneto svorį, gauti rezultatai rodytų, kad importas iš Tailando per visą žalos tiriamąjį laikotarpį didėjo sparčiau vertinant tiek absoliučiąja apimtimi (25 %, palyginti su laikinajame reglamente nustatytais 19 %), tiek rinkos dalimis (nuo 11,8 % iki 15,5 %, palyginti su 12,0–15,0 %, kaip nustatyta laikinajame reglamente).

               (29)

               Vienas importuotojas taip pat teigė, kad Tailando importas per žalos tiriamąjį laikotarpį faktiškai sumažėjo 40 %, tačiau tokius duomenis jis grindė visų tam muitų kodui priskiriamų importuojamų produktų verte, o ne apimtimi, todėl įtraukė produktus, kurie nepatenka į tyrimo taikymo sritį. Šis argumentas turėjo būti atmestas.

               (30)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos laikinojo reglamento 33–40 konstatuojamųjų dalių išvados dėl Sąjungos suvartojimo (kuris per 2008 m. – TL sumažėjo daugiau nei 15 %) ir importo iš Tailando.

         6.2.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (31)

               Vienas importuotojas teigė, kad žalos analizė atlikta šališkai, nes blogą finansinę Sąjungos pramonės padėtį reikėtų vertinti kartu su vienos iš jos susijusių bendrovių, kuri tariamai pelningai veikia ŽSM versle, padėtimi. Šiuo požiūriu pažymima, kad atliekant žalos analizę turėtų būti vertinamas tik Sąjungoje pagaminto nagrinėjamojo produkto Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje. Kadangi, kaip minėta laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, aptariama susijusi bendrovė nėra Sąjungos gamintojas ir daugiausia prekiauja ne Sąjungos kilmės produktais, atliekant žalos analizę į jos padėtį neturėtų būti atsižvelgiama.

               (32)

               Nepažeidžiant to, kas išdėstyta, vis dėlto pabrėžiama, kad importuotojas nepateikė jokios informacijos, patvirtinančios gerą minėtos susijusios bendrovės finansinę padėtį. Priešingai, atliekant tyrimą gauti duomenys rodo, kad tiriamuoju laikotarpiu smarkiai sumažėjo ir šios bendrovės ŽSM pardavimo apimtis.

               (33)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir kadangi kitų pastabų dėl žalos analizės negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 41–57 konstatuojamosios dalys ir daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

         7.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

   7.1.   Importo dempingo kaina poveikis

               (34)

               Nors kai kurios suinteresuotosios šalys nepritarė preliminarioms išvadoms dėl kitų veiksnių poveikio (žr. toliau), nei viena jų neginčijo preliminarios išvados, kad importas dempingo kainomis iš Tailando padarė žalos Sąjungos pramonei. Taigi patvirtinamos laikinojo reglamento 58–64 konstatuojamosios dalys.

         7.2.   Kitų veiksnių poveikis

               (35)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys nepritarė preliminarioms išvadoms dėl kitų veiksnių poveikio teigdamos, kad pagrindinė žalos priežastis yra sumažėjusi paklausa, Sąjungos gamintojų konkurencija, importas iš Indijos ir savaiminė žala.

               (36)

               Dėl sumažėjusios pasiūlos žr. 25–30 konstatuojamąsias dalis, kuriose patvirtinama laikinajame reglamente nustatyta suvartojimo tendencija. Todėl argumentą, kad tariamai nepakankamai atsižvelgta į sumažėjusios paklausos poveikį, reikėtų atmesti. Vis dėlto, reikėtų priminti laikinojo reglamento 67 konstatuojamojoje dalyje pateiktą išvadą, kad sumažėjęs suvartojimas iš tikrųjų galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonės patiriamos materialinės žalos, tačiau importo dempingo kainomis daromas poveikis minėtą poveikį gerokai sustiprino. Vis dėlto, sumažėjusio suvartojimo poveikis nebuvo toks, kad nutrauktų importo dempingo kainomis ir nustatytos žalos priežastinį ryšį.

               (37)

               Tailando eksportuotojas taip pat teigė, kad Sąjungos pramonė žalos patyrė ir dėl Sąjungos gamintojų konkurencijos. Taip yra daugiausia dėl to, kad tuo metu, kai Sąjungos pramonė prarado dalį rinkos, padidėjo kito Sąjungos gamintojo užimama rinkos dalis.

               (38)

               Reikia pripažinti, kad nors Tailando eksportuotojo pateikti skaičiavimai nėra visai tikslūs, apskritai antrojo gamintojo rinkos dalis per žalos tiriamąjį laikotarpį taip pat padidėjo. Vis dėlto, reikėtų priminti, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje, šis gamintojas reikšmingą ŽSM kiekį importuoja iš Tailando. Įdomu tai, kad tais metais, kai šis gamintojas sugebėjo padidinti Sąjungos pagamintų produktų pardavimą ir rinkos dalis, tuo pat metu žymiai padidėjo ir jo ŽSM iš Tailando pardavimas. Tiesą sakant, ji net tapo reikšminga Tailando ŽSM importuotoja, supirkdama tais metais didžiąją dalį šių iš Tailando eksportuojamų produktų. Todėl, net jeigu antrasis Sąjungos gamintojas iš tiesų sugebėjo iš Sąjungos pramonės perimti tam tikrą rinkos dalį, sunku nesutikti su tuo, kad šiai bendrovei tai pavyko dėl to, kad ir ji pasinaudojo iš Tailando dempingo kainomis vykdomu ŽSM importu. Primenama, kad šis gamintojas nebuvo įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes jo importo veikla, palyginti su gamyba, sudarė didesnę visos jo veiklos dalį.

               (39)

               Be to, suinteresuotosios šalys vėl pateikė argumentą, nagrinėtą laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, kad Sąjungos pramonė patyrė žalos ir dėl iš Indijos importuojamų produktų. Argumentas grindžiamas tuo, kad Indija užima maždaug 50 % Sąjungos rinkos (t. y. tris kartus daugiau nei Tailandas) ir kad per 2009 m.–TL atitinkamos vidutinės kainos sumažėjo 3 %, todėl Sąjungos kainos buvo priverstinai sumažintos 24 % Taip pat pabrėžta, kad žymią iš Indijos importuotų produktų dalį nupirko su Sąjungos pramone susijusi bendrovė.

               (40)

               Tačiau naujų argumentų nepateikta, o šie argumentai jau nagrinėti laikinajame reglamente. Nors apskritai iš Indijos, palyginti su Tailandu, importuota iš tikrųjų daugiau, laikinajame reglamente pateikta įrodymų, kad importo iš šių dviejų šalių raida buvo skirtinga: per žalos tiriamąjį laikotarpį importas iš Tailando apskritai išaugo vertinant ir absoliučiais, ir santykiniais skaičiais, o iš Indijos importuota mažiau (maždaug 10 %), šiek tiek sumažėjo ir importo iš Indijos rinkos dalis. Be to, vidutinis Indijos kainų lygis taip pat buvo didesnis nei importo iš Tailando kaina. Be to, nors su Sąjungos pramone susijusi bendrovė ŽSM importuoja iš Indijos, atliekant tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 32 konstatuojamojoje dalyje, per kelerius metus šio importo lygis žymiai sumažėjo.

               (41)

               Galiausiai, kelios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad skundo pateikėjas prarado pirkėjus, nes per savo pagrindinę bendrovę Ring International Holding (RIH) ėmė veikti vartotojų rinkai skirtų produktų rinkoje, ir kad ŽSM pardavimą susijusioms bendrovėms reikėtų vertinti atsargiai, nes jis vykdomas ne rinkos sąlygomis. Vis dėlto, šie argumentai atmesti, nes nebuvo pagrįsti įrodymais, o tyrimas parodė, kad pardavimas susijusioms bendrovėms, palyginti su visu pardavimu, buvo nereikšmingas.

         7.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

               (42)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, patvirtinamos laikinojo reglamento 65–76 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados. Nors kiti nei importas veiksniai taip pat turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, daroma išvada, kad importas iš Tailando dempingo kainomis padarė materialinės žalos Sąjungos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje, kuri grindžiama analize, kurią atliekant tinkamai nustatytas ir atskirai nuo žalingo importo dempingo kainomis poveikio įvertintas visų žinomų veiksnių poveikis.

         8.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (43)

               Du iš penkių atliekant tyrimą bendradarbiavusių importuotojų reagavo į atskleistas preliminarias išvadas ir raštu pateikė pastabų. Vienas iš šių importuotojų prašė būti išklausytas, kaip ir dar vienas importuotojas. Komisija taip pat nusprendė apsilankyti vienintelio tyrime dalyvavusio naudotojo patalpose.

               (44)

               Pastabų dėl laikinojo reglamento 79–90 konstatuojamosiose dalyse pateiktų išvadų dėl rinkos aprašymo ir Sąjungos pramonės interesų negauta.

         8.1.   Importuotojai ir prekiautojai

               (45)

               Pirmiausia primenama, kad laikinajame reglamente padaryta išvada, kad priemonių nustatymas gali turėti reikšmingo neigiamo poveikio tik vieno importuotojo, kuris Sąjungoje taip pat gamina ŽSM, padėčiai. Šis importuotojas nereagavo į laikinųjų priemonių nustatymą.

               (46)

               Kitas importuotojas, kuris taip pat prašė būti išklausytas bylas nagrinėjančio pareigūno, daugiausia nesutiko su dempingo skirtumo skaičiavimu, žalos analize ir Sąjungos suvartojimo skaičiavimu. Vis dėlto, jis nepateikė jokių naujų komentarų dėl Sąjungos interesų analizės.

               (47)

               Trečiasis importuotojas, kurio importas sudaro 20 % viso Tailando importo, prašė būti išklausytas ir per klausymą paaiškino, kad, kitaip nei rodo per tyrimą pateikta informacija, jis nenutraukė visos su ŽSM susijusios veiklos, kaip minima laikinojo reglamento 92 konstatuojamojoje dalyje, bet perkėlė ją į kitą vietą. Per klausymą šis importuotojas paaiškino, kad jo su ŽSM susijęs verslas tik papildo pagrindinį, su kitais produktais susijusį verslą, ir teigė galbūt importuosiantis ŽSM iš Tailando net ir tuo atveju, jei bus nustatytos priemonės. Tačiau dėl pridėtinių išlaidų, susijusių su dideliu jo platinimo tinklu, tai priklausys nuo antidempingo muitų dydžio ir galimybės didinti kainą pirkėjams. Jei, priešingu atveju, šis importuotojas nutrauks su ŽSM susijusią veiklą, jis nepatirs žymių neigiamų pasekmių, nes ši veikla, palyginti su visu jo verslu, nėra reikšminga.

         8.2.   Naudotojai

               (48)

               Kaip minėta 5 konstatuojamojoje dalyje, vienintelio bendradarbiaujančio naudotojo klausimyno atsakymas buvo patikrintas per jo patalpose surengtą vizitą po to, kai buvo nustatytos laikinosios priemonės. Šis naudotojas įsigyja produktus iš įvairių šaltinių, įskaitant Sąjungą, Indiją ir Tailandą. Importavo jis ir iš Kinijos, tačiau nustačius antidempingo muitus tiekimo šaltinį pakeitė.

               (49)

               Importas iš Tailando sudaro maždaug 10 % visų šios bendrovės įsigyjamų ŽSM, ir, nustačius laikinąsias priemones, ji nusprendė nebeimportuoti produktų iš Tailando. Nors nepanašu, kad iki šiol priemonės būtų turėjusios reikšmingo poveikio šios bendrovės ekonominei padėčiai, vis dėlto, ji skundėsi tiekimo šaltinių trūkumu ir ypač tuo, kad dabar nebegali kliautis greitu ŽSM pristatymu.

               (50)

               Suinteresuotosios šalys pakartojo laikinajame reglamente jau aptartą argumentą, kad nustačius priemones Sąjungos rinkoje pritrūks tiekimo šaltinių. Todėl verta pakartoti, kad iš tiesų, kaip parodė tyrimas, Sąjungos rinkai būdingas ribotas dalyvių skaičius: šioje rinkoje veikia vienas Indijos, vienas Tailando, du Sąjungos ir keli Kinijos gamintojai. Antidempingo priemonėmis siekiama ne riboti importą, bet Sąjungos rinkoje atkurti sąžiningą konkurenciją. Dėl šių priemonių iš tikrųjų gali būti importuojama mažiau, tačiau jomis kompensuojamas tokio importo iškreipiamasis pobūdis. Tačiau tai nėra savaime pakankama priežastis kvestionuoti priemonių prieš importą dempingo kainomis nustatymą. Galima net teigti, kad Sąjungos rinkoje sąžininga konkurencija turėtų būti užtikrinta tam, kad ilgainiui išliktų visi tiekimo šaltiniai.

               (51)

               Manoma, kad taikant mažesnį nei laikinasis galutinį muitą, iš Tailando importuojami produktai vis dar galės patekti į Sąjungos rinką, be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad esama (nors ir nedaug) ir kitų tiekimo šaltinių.

         8.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (52)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir kadangi kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 77–110 konstatuojamosios dalys ir daroma išvada, kad, apskritai, remiantis turima su Sąjungos interesais susijusia informacija, nėra įtikinamų priežasčių, kodėl importuojamiems Tailando kilmės ŽSM neturėtų būti nustatytos galutinės priemonės.

         9.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

   9.1.   Žalos pašalinimo lygis

               (53)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl žalos pašalinimo lygio negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 111–114 konstatuojamosios dalys.

         9.2.   Galutinės priemonės

               (54)

               Dėl muito dydžio, būtino pašalinti žalingo dempingo poveikį, pateikta komentarų, kad antidempingo muitas turėtų būti sumažintas iki 6 %, nes produktai iš Indijos tariamai importuojami ne dempingo kainomis ir, palyginti su importu iš Tailando, jų importuojama 6 % daugiau. Šiuo požiūriu pažymima, kad antidempingo muitais nesiekiama suderinti visų šaltinių kainų, jų tikslas – pašalinti žalingo dempingo iškreipiamąjį poveikį.

               (55)

               Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio lygis turėtų būti toks, kaip nustatytas mažiausias dempingo ir žalos skirtumas pagal mažesniojo muito taisyklę. Šiuo atveju muito norma turėtų prilygti nustatytam dempingo dydžiui. Apskaičiuotas dydis – 16,3 %; jis gerokai sumažėjo, palyginti su pradiniu etapu.

               (56)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendradarbiaujančiam eksportuotojui nustatoma 16,3 % galutinio antidempingo muito norma.

         10.   GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS

               (57)

               Manoma, kad, atsižvelgiant į nustatytą dempingo skirtumą, taip pat į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinuoju reglamentu nustatytas laikinojo antidempingo muito sumas neviršijant šiuo reglamentu galutinai nustatyto muito sumos. Kadangi galutinis muitas yra mažesnis nei laikinasis muitas, galutinę muito normą viršijančios sumos turėtų būti nerenkamos,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Tam tikriems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (TARIC kodai 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 ir 8305100036) nustatomas galutinis antidempingo muitas. Šiame reglamente žiediniai segtuvų mechanizmai susideda iš ne mažiau kaip dviejų plieninių plokštelių ar vielų su ne mažiau kaip keturiais pritvirtintais plieninės vielos pusžiedžiais, prilaikomais plieniniu dangteliu. Juos galima atsegti patraukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko įtaisu, pritvirtintu prie žiedinio segtuvo mechanizmo.
   2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 16,3 %
   3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Reglamentu (ES) Nr. 118/2011 nustatyto laikinojo antidempingo muito garantijomis užtikrintos sumos galutinai surenkamos taikant pagal šio reglamento 1 straipsnį nustatyto galutinio muito normą. Galutinio antidempingo muito normą viršijančios sumos nerenkamos.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 5 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 37, 2011 2 11, p. 2.