title: 2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2384, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikrai aliuminio folijai, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, ir nutraukiamas tyrimas dėl importuojamos tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį

text:
18.12.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 332/63

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/2384
   2015 m. gruodžio 17 d.
   kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikrai aliuminio folijai, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, ir nutraukiamas tyrimas dėl importuojamos tam tikros aliuminio folijos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 925/2009 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikrai importuojamai aliuminio folijai, kurios kilmės šalys yra Armėnija, Brazilija ir Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR arba Kinija).

               (2)

               Šios priemonės taikytos kaip ad valorem muitas, kuris buvo nustatytas 13,4 % iš Armėnijos importuojamiems produktams, 17,6 % – importui iš Brazilijos ir 30 % – iš KLR importuojamiems produktams, išskyrus Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd (muitas – 6,4 %), Alcoa Bohai Aliuminium Industries Co., Ltd (6,4 %), Shandong Loften Aliuminium Foil Co., Ltd (20,3 %) ir Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd (24,2 %) produktus.

               (3)

               Įsipareigojimas, pasiūlytas vieno Brazilijos eksportuojančio gamintojo, buvo priimtas Komisijos sprendimu 2009/736/EB (3).

         2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (4)

               Paskelbusi pranešimą apie artėjantį galiojančių antidempingo priemonių galiojimo terminą (4) Komisija gavo prašymą inicijuoti Brazilijai ir KLR taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

               (5)

               Prašymą pateikė AFM Aluminiumfolie Merseburg, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg S.A., Hydro Aluminium Rolled Products GmbH, Impold.o.o. ir Symetal S.A.(toliau – pareiškėjai) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % viso Sąjungoje pagaminamo tam tikros aliuminio folijos kiekio, vardu.

               (6)

               Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi arba pasikartotų.

               (7)

               Pareiškėjai neprašė inicijuoti antidempingo priemonių, taikomų iš Armėnijos importuojamiems produktams, galiojimo termino peržiūros tyrimo. Todėl šios priemonės nustojo galioti 2014 m. spalio 7 d. (5).

         3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

               (8)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2014 m. spalio 4 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (6) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

         4.   Lygiagretus antidempingo tyrimas

               (9)

               Kartu 2014 m. spalio 8 d. Komisija paskelbė inicijuojanti antidempingo tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį dėl į Sąjungą importuojamos Rusijos kilmės tam tikros aliuminio folijos (7) (toliau – lygiagretus tyrimas).

               (10)

               Atlikdama tą tyrimą Komisija 2015 m. liepos mėn. Reglamentu (ES) 2015/1081 (8) nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai. Laikinosios priemonės nustatytos šešių mėnesių laikotarpiui.

               (11)

               Komisija 2015 m. gruodžio 17 d. Reglamentu (ES) 2015/2385 (9) nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai.

               (12)

               Abiejų lygiagrečių tyrimų peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis, kaip apibrėžta 13 konstatuojamojoje dalyje, buvo tie patys.

         5.   Tyrimas

   5.1.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (13)

               Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2013 m. spalio 1 d. iki 2014 m. rugsėjo 30 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         5.2.   Su tyrimu susijusios šalys ir atranka

               (14)

               Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR ir Brazilijos gamintojams, žinomiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams bei eksportuojančių šalių atstovams.

               (15)

               Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

               (16)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė, kad gali vykdyti KLR eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir nesusijusių importuotojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Brazilijos eksportuojančių gamintojų atranka nebuvo numatyta.

      Eksportuojančių KLR gamintojų atranka

               (17)

               Du iš 12 žinomų Kinijos gamintojų pateikė atrankos klausimyno atsakymus. Atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių bendrovių skaičių atrankos neprireikė.

      Sąjungos gamintojų atranka

               (18)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad preliminariai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Komisija gamintojus atrinko pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį, remdamasi didžiausia tipiška produkto pardavimo ir gamybos apimtimi. Atrinkti šeši Sąjungos gamintojai ir su jais susijusios bendrovės, nes tyrimo pradžioje grupių vidaus struktūra, kiek tai susiję su nagrinėjamojo produkto gamybos ir perpardavimo veikla, nebuvo aiški. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau kaip 70 % visos aliuminio folijos Sąjungoje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Per nustatytą terminą pastabų negauta, todėl preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos. Laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

               (19)

               2015 m. kovo mėn. vienas atrinktas Sąjungos gamintojas visą savo veiklą, įskaitant įrangą, suteiktas teises, įsipareigojimus, susijusius su darbuotojais, ir jos galiojančias sutartis, pardavė naujai bendrovei. Kadangi šis pokytis įvyko po tiriamojo laikotarpio, jis nėra svarbus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį.

      Nesusijusių importuotojų atranka

               (20)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

               (21)

               Inicijavimo etapu susisiekta su keturiolika žinomų importuotojų ir (arba) naudotojų ir jų paprašyta paaiškinti savo veiklą ir, jei taikoma, užpildyti prie pranešimo apie inicijavimą pridėtą atrankos anketą.

               (22)

               Atsakymus į atrankos anketą pateikė penkios bendrovės. Keturi jų buvo pervyniotojai, t. y. pramoniniai naudotojai, importuojantys nagrinėjamąjį produktą toliau perdirbti prieš perpardavimą, o vienas buvo prekiautojas, kuris vis dėlto nagrinėjamojo produkto per nagrinėjamąjį laikotarpį neimportavo. Atsižvelgiant į nedidelį į atrankos anketą atsakiusių bendrovių skaičių atranka nebuvo būtina.

               (23)

               Kiti du naudotojai pranešė apie save. Jiems buvo pateiktas naudotojo klausimynas.

      Klausimynai ir bendradarbiavimas

               (24)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant nustatyti dempingą, jo daromą žalą ir Sąjungos interesą.

               (25)

               Komisija išsiuntė klausimynus šešiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir su jais susijusioms bendrovėms, dviem Brazilijos ir dviem Kinijos eksportuojantiems gamintojams, vienam prekiautojui ir šešiems nustatytiems naudotojams Sąjungoje.

               (26)

               Klausimyno atsakymus pateikė visi atrinkti Sąjungos gamintojai ir trys naudotojai.

               (27)

               Į klausimyną atsakė du Kinijos eksportuojantys gamintojai ir vienas Brazilijos gamintojas. Antrasis Brazilijos gamintojas iš pradžių pareiškė pageidavimą bendradarbiauti atliekant tyrimą, bet nepateikė klausimyno atsakymų. Todėl buvo išsiųstas laiškas, kuriuo šiai bendrovei buvo pranešta apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Bendrovė atsakė, kad ji neužpildė klausimyno, tačiau jos nuomonė būtų atstovaujama Brazilijos aliuminio asociacijos (Associação Brasileira ar aluminió, ABAL). Be to, rašytines pastabas pateikė ABAL.

      Tikrinamieji vizitai

               (28)

               Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį atlikti šių bendrovių patalpose:

                           Sąjungos gamintojų

                                       —

                                          AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Merzeburgas, Vokietija,

                                       —

                                          Alcomet AD, Schumen, Bulgarija,

                                       —

                                          Eurofoil Luxemburg SA, Diudelandžas, Liuksemburgas ir susijusi bendrovė Eurofoil France SAS, Riuglis, Prancūzija,

                                       —

                                          Hydro Aluminium Slim S.p.a., Čisterna di Latina, Italija,

                                       —

                                          Impol d.o.o., Mariboras, Slovėnija,

                                       —

                                          Symetal S.A., Atėnai, Graikija;

                           Naudotojų

                                       —

                                          Cofresco Frishhalteprodukte GmbH & Co KG, Mindenas, Vokietija,

                                       —

                                          Sphere Group, Paryžius, Prancūzija;

                           Eksportuojančio Brazilijos gamintojo

                                       —

                                          Companhia Brasileira de Aluminio (toliau – CBA), San Paulas, Brazilija

                           Eksportuojančių KLR gamintojų

                                       —

                                          Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, KLR ir su jais susijusių bendrovių Hangzhou Five Star Aluminium Company, Hangzhou, KLR; Hangzhou Dinsheng Import & Export, Hangzhou, KLR; Dingsheng Aluminium Industries (Hong Kong) Trading Co, Hong Kongas.

                                       —

                                          Nanshan Light Alloy co. Ltd., Yantai, KLR

                           Rinkos ekonomikos šalių gamintojų

                                       —

                                          Assan Alüminyum SAN. ve TIC. A.S, Stambulas, Turkija

                                       —

                                          Panda Aluminium Inc. Co., Ankara, Turkija

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   Nagrinėjamasis produktas

               (29)

               Nagrinėjamasis produktas – Brazilijos ir KLR kilmės aliuminio folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuota, bet daugiau neapdorota, suvyniota į ritinius, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kg (toliau – dideli ritiniai), kurios KN kodas šiuo metu yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910) (toliau – nagrinėjamasis produktas). Nagrinėjamasis produktas dažniausiai vadinamas buitine aliuminio folija (BAF).

               (30)

               BAF yra gaminama iš gryno aliuminio, kuris visų pirma išliejamas storomis juostomis (kelių milimetrų storio, t. y. iki 1 000 karto storesnėmis už nagrinėjamąjį produktą), kurios paskesniais etapais valcuojamos iki norimo storio. Valcuota folija termiškai grūdinama ir galiausiai suvyniojama ant ritės (į ritinius).

               (31)

               Šiuos BAF ritinius galutinės grandies perdirbėjai, vadinamieji pervyniotojai, pervynioja į mažesnius ritinius. Gautas produktas (pvz., vartotojams skirti ritiniai, kurie nėra nagrinėjamasis produktas) naudojamas įvairioms trumpalaikio vyniojimo reikmėms, daugiausia buityje, maitinimo, maisto ir gėlininkystės mažmeninės prekybos sektoriuose.

         2.   Panašus produktas

               (32)

               Tyrimas parodė, kad nagrinėjamojo produkto, Brazilijos ir Kinijos vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto, Turkijos (kuri buvo laikoma panašia šalimi) vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto pagrindines fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra tokios pačios.

               (33)

               Todėl Komisija padarė išvadą, kad šie produktai yra panašūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (34)

               Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar nustojus galioti dabartinėms priemonėms Brazilijos ir KLR vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

         1.   Brazilija

               (35)

               Vienas Brazilijos gamintojas bendradarbiavo atliekant tyrimą. Prieš nustatant pradines priemones, gamintojas atstovavo 100 % BAF eksporto iš Brazilijos į Sąjungą.

         1.1.   Importas dempingo kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

               (36)

               BAF eksporto iš Brazilijos į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nebuvo. Todėl nėra tikimybės, kad Brazilijos vykdomas dempingas tęstųsi. Atliekant vertinimą nagrinėta tik dempingo pasikartojimo taikant eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas tikimybė.

         1.2.   Dempingo pasikartojimo tikimybė

               (37)

               Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Brazilijoje, dempingo iš Brazilijos į kitas rinkas nebuvimas ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

         1.2.1.   Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Brazilijoje

               (38)

               Nustatyta, kad bendradarbiaujančio Brazilijos gamintojo pajėgumų panaudojimas buvo daugiau kaip 90 %, o nepanaudoti pajėgumai buvo 3 000 tonų per metus. Tai prilygsta 6 % Sąjungos pramonės gamybos ir 3 % Sąjungos suvartojimo. Todėl padaryta išvada, kad nebuvo didelių nepanaudotų pajėgumų, kurie galėtų būti nukreipti į Sąjungos rinką, jei Brazilijai taikomos priemonės nustotų galioti.

               (39)

               Kiti du žinomi Brazilijos gamintojai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, todėl jų rezervinių gamybos pajėgumų nebuvo galima patikrinti. Pareiškėjo pateikto tyrimo apskaičiavimai rodo, kad kitų dviejų aliuminio folijos gamintojų bendri pajėgumai yra iš viso 58 000 tonų visų rūšių aliumininės folijos, lygiaverčiai bendram bendradarbiaujančio Brazilijos gamintojo pajėgumui. Laikoma, kad nėra tikėtina, jog tie du gamintojai turėtų didelių nepanaudotų pajėgumų, kurie galėtų būti nukreipti į Sąjungos rinką, jei Brazilijai taikomos priemonės nustotų galioti. Jie neeksportavo į Sąjungą nei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, nei prieš nustatant pradines priemones.

         1.2.2.   Dempingo iš Brazilijos į kitas rinkas nebuvimas

               (40)

               Bendradarbiaujančio Brazilijos gamintojo eksportas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo skirtas vienam JAV užsakovui. Šis eksportas sudarė 68 % viso Brazilijos BAF eksporto į JAV 2013 m., o bendradarbiaujantis gamintojas tapo didžiausiu Brazilijos aliuminio folijos eksportuotoju. Šis eksportas sudarė 33 % viso Brazilijos BAF eksporto 2013 m. Palyginus eksporto kainą su normaliąja verte Brazilijoje, šio eksporto metu dempingo nebuvo nustatyta. Dempingo nebuvimas buvo nustatytas taikant toliau išdėstytą metodiką.

         1.2.2.1.   Normalioji vertė

               (41)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar bendradarbiaujančio Brazilijos gamintojo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas bendras panašaus produkto kiekis buvo tipiškas, palyginti su bendru eksportui parduotu kiekiu, t. y. ar bendras toks vidaus rinkoje parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro nagrinėjamojo produkto eksportui iš Brazilijos parduoto kiekio. Tuo remiantis nustatyta, kad Brazilijos vidaus rinkoje parduotas tipiškas produkto kiekis.

               (42)

               Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo pelninga. Buvo nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje buvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis.

               (43)

               Todėl normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, kuri buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė pelningo pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaina.

         1.2.2.2.   Eksporto kainos nustatymas

               (44)

               Eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis pirmam nepriklausomam klientui eksporto kainomis.

         1.2.2.3.   Palyginimas

               (45)

               Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

               (46)

               Tuo remiantis koreguota atsižvelgiant į fizinių savybių skirtumus, vežimo, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas, nuolaidas ir komisinius, jei buvo įrodyta, kad tie veiksniai turėjo poveikio kainų palyginamumui.

         1.2.2.4.   Dempingo skirtumas

               (47)

               Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad nebuvo jokio dempingo vykdant eksportą į JAV.

               (48)

               Todėl Komisija mano, kad nėra tikėtina, jog panaikinus taikomas priemones eksportuojantys Brazilijos gamintojai nagrinėjamąjį produktą Sąjungos rinkai parduotų dempingo kainomis.

         1.2.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (49)

               Kainos Brazilijos vidaus rinkoje yra patrauklios, nes didžioji dalis produkcijos yra parduodama vidaus rinkoje. Šis pardavimas vidaus rinkoje yra pelningas. Kainų lygis Brazilijoje yra panašus į kainas Sąjungos rinkoje.

               (50)

               Todėl nebuvo laukiama, kad priemonėms nustojus galioti Brazilijos eksportas į Sąjungos rinką labai padidės ir dėl jo bus priverstinai mažinamos Sąjungos kainos.

         1.2.4.   Suinteresuotosios šalys teiginiai dėl tikėtino dempingo iš Brazilijos pasikartojimo

               (51)

               Dvi suinteresuotosios šalys, CBA ir ABAL, teigė, kad dėl toliau nurodytų priežasčių nėra tikėtina, jog dempingas iš Brazilijos pasikartos.

                           i)

                           nėra Brazilijos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungos rinką;

                           ii)

                           neseniai dėl didėjančios vidaus paklausos Brazilija tapo aliuminio importuotoja, o ne eksportuotoja;

                           iii)

                           padidėjo gamybos sąnaudos dėl padidėjusių žaliavų ir elektros energijos sąnaudų, todėl Brazilijos produktai prarado konkurencingumą;

                           iv)

                           nėra didelio aliuminio pakeistos folijos, kuri yra panašus produktas, bet jam antidempingo priemonės netaikomos, eksporto iš Brazilijos į Sąjungą;

                           v)

                           susijusios bendrovės, kurios yra atsakingos už Sąjungos rinkos aprūpinimą, užuot rūpinęsi eksportu iš Brazilijos, jau įsteigtos Sąjungoje;

                           vi)

                           nėra nepanaudotų pajėgumų Brazilijoje, gamyba joje mažėja ir dėl to nepanašu, kad pajėgumų būtų diversifikuojami ar plečiami;

                           vii)

                           vidaus rinkoje parduodamų ir eksportuojamų produktų fizinės savybės skiriasi.

               (52)

               Pirmasis argumentas, kad nėra Brazilijos eksporto į Sąjungą, buvo patvirtintas atliekant tyrimą. Tačiau Komisija mano, kad eksporto nebuvimo priežastis gali būti taikomos antidempingo priemonės. Todėl eksporto nebuvimas pats savaime nėra pakankamas įrodymas, kad būtų galima padaryti išvadą, kad nėra pavojaus, jog dempingas vėl pasikartos.

               (53)

               Kalbant apie antrąjį argumentą, Brazilijos pirminio aliuminio neto importuotojos statusas nuo 2014 m. buvo patvirtintas atliekant tyrimą. Padidėjusi vidaus paklausa Brazilijoje taip pat buvo patvirtinta: nuo 2009 m. iki 2013 m. visų aliuminio produktų suvartojimas vidaus rinkoje padidėjo 48 %, o aliuminio folijos – padidėjo 24 %. Tačiau suinteresuotosios šalys nepateikė įrodymų, kad tai būtinai pašalintų dempingo pasikartojimo riziką. Nepaisant to, padidėjusi vidaus paklausa Brazilijoje buvo laikoma veiksniu, didinančiu vidaus rinkos patrauklumą, kai buvo nagrinėjamas Sąjungos rinkos patrauklumas, kaip paaiškinta pirmiau.

               (54)

               Dėl trečiojo argumento – atlikus tyrimą patvirtinta, kad kainos vidaus rinkoje didesnės, tačiau to nepakako, kad būtų galima daryti išvadą, kad dempingas negalėtų pasikartoti esant didelėms vidaus rinkos kainoms.

               (55)

               Kalbant apie ketvirtą argumentą, suinteresuotosios šalys nepateikė įrodymų, kad elgsena vieno produkto atžvilgiu galėtų būti naudojama siekiant nuspėti elgseną kito produkto atžvilgiu. Todėl šis teiginys atmestas.

               (56)

               Dėl penktojo argumento – atlikus tyrimą patvirtinta, kad yra susijusių su Brazilijos nebendradarbiaujančiais gamintojais bendrovių, įsisteigusių Sąjungoje. Tačiau kadangi nė viena iš šių bendrovių atliekant tyrimą nebendradarbiavo, buvo neįmanoma nustatyti, ar jos iš tikrųjų gamina panašų produktą tiekti Sąjungos rinkai. Todėl šio teiginio nebuvo galima patikrinti.

               (57)

               Dėl šeštojo argumento – atlikus tyrimą patvirtinta, kad nėra didelių nepanaudotų pajėgumų. Tai buvo nuspręsta vertinant gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus Brazilijoje, kaip paaiškinta pirmiau.

               (58)

               Dėl septintojo argumento – į fizinių savybių skirtumus buvo tinkamai atsižvelgta lyginant normaliąją vertę ir eksporto kainą, kaip paaiškinta pirmiau.

         1.2.5.   Išvada dėl dempingo iš Brazilijos pasikartojimo tikimybės

               (59)

               Tyrimas parodė, kad nebuvo didelių nepanaudotų pajėgumų, kurie galėtų būti nukreipti į Sąjungos rinką, jei Brazilijai taikomos priemonės nustotų galioti. Dempingo praktika kitose rinkose nenustatyta. Sąjungos rinkos patrauklumas Brazilijos gamintojams yra nedidelis atsižvelgiant į didelį vidaus rinkos patrauklumą ir kainų lygio panašumą.

               (60)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, laikoma, kad nėra tikėtina, jog dempingas iš Brazilijos pasikartos, jei priemonės būtų panaikintos.

               (61)

               Todėl tyrimas dėl nagrinėjamojo Brazilijos kilmės produkto importo turėtų būti nutrauktas.

         2.   Kinija

               (62)

               Du iš trijų KLR gamintojų bendradarbiavo atliekant tyrimą. Jie iš pradžių pranešė apie 4 264 tonų eksportą į Sąjungą, kuris remiantis Eurostato duomenimis būtų atitikęs 250 % – 350 % viso Kinijos importo į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atliekant tyrimą nustatyta eksporto apimtis buvo 900–1 100 tonų iš pirmojo gamintojo, t. y. 53 % – 90 % viso eksporto iš KLR į Sąjungą. Daugiausia buvo eksportuojama taikant įvežimo perdirbti režimą ir todėl nebuvo taikomas nei antidempingo muitas, nei muitas. Nustatyta, kad antrasis gamintojas nagrinėjamojo produkto į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo.

         2.1.   Panašios šalies pasirinkimas ir normaliosios vertės apskaičiavimas

               (63)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl pasiūlymo rinkos ekonomikos trečiąja šalimi normaliajai vertei KLR nustatyti pasirinkti Turkiją. Turkija jau buvo pasirinkta panašia šalimi per pradinį tyrimą.

               (64)

               Viena suinteresuotoji šalis pareiškė išlygų dėl pasiūlymo pasirinkti Turkiją ir pasiūlė Pietų Afrikos Respubliką kaip alternatyvią panašią šalį, teigdama, kad Pietų Afrikos Respublika būtų tinkamesnė, nes Turkijos gamintojų sąnaudų struktūra yra kitokia nei Kinijos kainų struktūra ir kad 2014 m. liepos mėn. Turkija nustatė 22 % antidempingo muitą visų rūšių aliumininės folijos importui iš Kinijos.

               (65)

               Be to, ką pasiūlė suinteresuotosios šalys, Komisija pati siekė nustatyti tinkamą panašią šalį. Ji nurodė Indiją, Japoniją, Pietų Korėją, Jungtinius Arabų Emyratus, JAV ir Taivaną kaip galimą papildomą panašią šalį dėl didelės aliuminio folijos gamybos apimties. Tačiau buvo nustatyta, kad JAV, Japonijoje ir Taivane gaminama aliumininė folija yra plonesnė ir tai nėra nagrinėjamasis produktas.

               (66)

               Prašymai bendradarbiauti buvo nusiųsti žinomiems gamintojams Indijoje, Pietų Afrikos Respublikoje, Pietų Korėjoje, Jungtiniuose Arabų Emyratuose ir Turkijoje. Bendradarbiavimas buvo pasiektas tik su dviem eksportuojančiais gamintojais Turkijoje. Atsakymo iš gamintojų kitose galimose panašiose šalyse nesulaukta.

               (67)

               Turkija yra viena iš reikšmingų aliuminio folijos gamintojų su atvira rinka be iškraipymų, susijusių su žaliavų ir energijos kainomis. Buvo nustatyta, kad gamybos procesai Turkijoje ir KLR yra panašūs. Turkija buvo pasirinkta panašia šalimi nustatant normaliąją vertę KLR pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, o tikrinamieji vizitai surengti dviejų bendradarbiaujančių bendrovių patalpose.

               (68)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėta, ar bendradarbiaujančių Turkijos gamintojų vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas bendras panašaus produkto kiekis buvo tipiškas, palyginti su bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras toks vidaus rinkoje parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. Tuo remiantis nustatyta, kad panašios šalies vidaus rinkoje parduotas tipiškas produkto kiekis.

               (69)

               Be to, nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo pelninga. Nustatyta, kad vieno iš gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo atliktas įprastomis prekybos sąlygomis, kadangi antrojo gamintojo pardavimo pelningumo nesant išsamių sąnaudų apskaitos duomenų nebuvo galima nustatyti.

               (70)

               Antrojo gamintojo normalioji vertė negalėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, nes nebuvo išsamių sąnaudų apskaitos duomenų.

               (71)

               Todėl normalioji vertė buvo pagrįsta faktine pirmojo gamintojo vidaus rinkos kaina, kuri buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė pelningo pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaina.

               (72)

               Vienas Kinijos gamintojas teigė, kad normalioji vertė negali būti pagrįstai apskaičiuota remiantis tik vieno Turkijos gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kaina. Be to, Kinijos gamintojas pabrėžė, kad dėl konfidencialaus Turkijos gamintojo verslo duomenų pobūdžio nebuvo įmanoma įvertinti ar pagrįsti dempingo skirtumo.

               (73)

               Vieno gamintojo panašioje šalyje duomenų naudojimas atitinka Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią šios kainos gali būti naudojamos, jeigu jos yra tikros konkurencijos vidaus rinkoje rezultatas. Kaip nurodyta 68 ir 69 konstatuojamosiose dalyse, Turkijoje yra keli vietiniai gamintojai, be to, Turkija importuoja aliuminio foliją. Todėl Komisija mano, kad kainos Turkijos rinkoje yra tikros konkurencijos rezultatas ir nėra jokių požymių, rodančių, kad vieno gamintojo kainų negalima naudoti normaliajai vertei nustatyti. Kalbant apie verslo duomenis, Komisija privalo apsaugoti pateiktų duomenų konfidencialumą ir todėl negali atskleisti Kinijos gamintojui komerciniu požiūriu jautrios informacijos apie Turkijos gamintoją. Todėl minėto Kinijos eksportuotojo teiginiai turi būti atmesti.

         2.2.   Eksporto kainos nustatymas

               (74)

               Eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis pirmam nepriklausomam pirkėjui eksporto kainomis.

               (75)

               Vienas Kinijos gamintojas nurodė, kad jo PVM grąžinamosios išmokos dydis buvo apskaičiuotas neteisingai. Skaičiavimai buvo atitinkamai iš dalies pakeisti ir Komisija pakartotinai atskleidė patikslintas išvadas suinteresuotam gamintojui.

         2.3.   Palyginimas

               (76)

               Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

               (77)

               Tuo remiantis koreguota atsižvelgiant į vežimo, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, pakavimo sąnaudas, kreditų sąnaudas, nuolaidas ir komisinius, jei buvo įrodyta, kad jie turėjo poveikio kainų palyginamumui.

               (78)

               Vienas Kinijos gamintojas teigė, kad įprastas 7,5 % importo muitas Turkijoje kelia vidaus rinkos kainas tokiu pačiu dydžiu ir kad tai turėtų būti pakoreguota dėl teisingo palyginimo. Kinijos gamintojas taip pat teigė, kad koregavimas atsižvelgiant į pakavimo sąnaudas buvo nepagrįstas, nes pakavimo išlaidos taikomos visiems gamintojams, nepriklausomai nuo to, kur jie yra.

               (79)

               Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Kinija taiko importo muitą aliuminio folijai. Todėl atrodo, kad nebūtų iškraipymo, palyginti su panašiu importo muitu Turkijoje. Be to, net jei taikomas importo muitas būtų pakoreguotas, tai nepakeistų fakto, kad Kinijos eksportuotojai taiko didelį dempingą Sąjungos rinkoje. Dėl pakavimo sąnaudų buvo koreguotos tiek Kinijos eksporto kainos, tiek Turkijos vidaus kainos, kad būtų galima neutralizuoti bet kokius pakuočių skirtumus. Todėl pakavimo sąnaudų koregavimas negali sukelti iškraipymo atliekant palyginimą. Todėl šie teiginiai turi būti atmesti.

         2.4.   Dempingo skirtumas

               (80)

               Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, panašaus visų rūšių produkto normaliosios vertės panašioje šalyje svertinis vidurkis buvo lyginamas su nagrinėjamojo produkto atitinkamos rūšies svertine vidutine eksporto kaina.

               (81)

               Tuo remiantis, išreikšti CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

                           Bendrovė

                           Dempingo skirtumas

                           Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu, KLR

                           28,1 %

         2.5.   Dempingo tęsimosi iš KLR tikimybė

               (82)

               Atsižvelgdama į peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padarytas išvadas dėl dempingo Komisija išnagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos. Buvo analizuojami tokie papildomi elementai: gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai KLR, dempingas iš KLR į kitas rinkas ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

         2.5.1.   Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai KLR

               (83)

               Buvo nustatyta, kad dviejų bendradarbiaujančių Kinijos gamintojų pajėgumų naudojimas yra 85 % ir 90 %. Šių dviejų gamintojų nepanaudoti pajėgumai buvo 50 000 tonų. Tai prilygsta 6 % visos Sąjungos pramonės gamybos ir daugiau kaip 50 % Sąjungos suvartojimo. Be to, viena iš šių bendrovių buvo pradėjusi konstruoti papildomus 40 000 tonų folijos vyniojimo pajėgumus. Todėl buvo padaryta išvada, kad yra didelių nepanaudotų pajėgumų, kurie gali būti bent iš dalies nukreipti į Sąjungos rinką, jei KLR taikomos priemonės nustotų galioti.

               (84)

               Kiti žinomi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, todėl jų rezervinių gamybos pajėgumų nebuvo galima patikrinti. Pareiškėjo pateikto tyrimo apskaičiavimai rodo, kad bendras kitų nebendradarbiaujančių Kinijos aliuminio folijos gamintojų pajėgumas yra maždaug dešimt kartų didesnis už dviejų bendradarbiaujančių gamintojų pajėgumą. Atlikus tyrimą apskaičiuota, kad iš viso Kinijos visų rūšių aliumininės folijos gamybos pajėgumai turėtų būti 450 000 tonų didesni nei bendras Kinijos vidaus suvartojimas. Pagal tyrimo duomenis taip pat prognozuojama, kad Kinijos gamybos pajėgumai toliau didės nuo 2,5 mln. tonų 2014 m. iki 2,8 mln. tonų 2018 m., o Kinijos vidaus suvartojimo augimas nuo 2,1 mln. tonų iki 2,4 mln. tonų per tą patį laikotarpį vargu ar bus pakankamas, kad būtų visiškai įsisavinti didesni pajėgumai. Todėl buvo padaryta išvada, kad yra didelių nebendradarbiaujančių gamintojų papildomų nepanaudotų pajėgumų, kurie gali būti bent iš dalies nukreipti į Sąjungos rinką, jei KLR taikomos priemonės nustotų galioti.

               (85)

               Vienas Kinijos gamintojas, nors ir neginčija išvados dėl nepanaudotų pajėgumų apimties, tvirtino, kad nerealu daryti prielaidą, kad visi nepanaudoti pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungos rinką.

               (86)

               Komisija mano, kad (tai atitinka vertinimą, išdėstytą 84 ir 97 konstatuojamosiose dalyse) nepanaudoti pajėgumai galėtų būti nukreipti į Sąjungos rinką, bent jau iš dalies. 83 konstatuojamoji dalis atitinkamai pakeista.

         2.5.2.   Dempingas iš KLR į kitas rinkas

               (87)

               Buvo nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vieno bendradarbiaujančio Kinijos gamintojo eksporto į kitas rinkas (pagrindinės eksporto paskirties šalys yra Jungtiniai Arabų Emyratai, Saudo Arabija, JAV, Egiptas ir Indija) kainos buvo mažesnės už nustatytą normaliąją vertę, kaip nurodyta 63–71 konstatuojamosiose dalyse ir todėl tai buvo dempingo kainos. Nebuvo galimybių surinkti duomenų apie antrojo Kinijos gamintojo eksportą į kitas rinkas kainas.

               (88)

               Atsižvelgdama į dempingą kitose rinkose Komisija daro išvadą, kad eksportuojantis KLR gamintojas parduoda nagrinėjamąjį produktą trečiosioms šalims dempingo kainomis. Todėl Komisija mano esant tikėtina, kad panaikinus taikomas priemones eksportuojantys KLR gamintojai nagrinėjamąjį produktą Sąjungos rinkai taip pat parduotų dempingo kainomis.

               (89)

               Vienas Kinijos gamintojas teigė, kad eksporto į kitas rinkas dempingo kainomis konstatavimas nėra tinkamas, nes patikrinimas buvo susijęs tik su Sąjungos, o ne pasauline rinka. Kinijos gamintojo teigimu, kainų palyginimas įvairiose rinkose yra netinkamas, nes rinkų kainų struktūra kituose pasaulio regionuose gali būti skirtinga. Be to, eksportas iš Sąjungos į tokias rinkas taip pat turėtų būti palygintas ir galėtų būtų padaryta išvada, kad Sąjungos pardavimo vidaus rinkoje kainos yra per didelės.

               (90)

               Kaip paaiškinta 82 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atsižvelgė į kelis rodiklius, kad galėtų įvertinti dempingo Sąjungos rinkoje tikimybę. Komisija mano, kad eksportuotojai, kurie, kaip nustatyta, eksportavo dempingo kainomis į kitas rinkas, greičiausiai eksportuos dempingo kainomis ir į Sąjungą, palyginti su eksportuotojais, kurie, kaip nustatyta, nevykdė dempingo kitose rinkose. Dėl šios priežasties tai yra svarbus rodiklis nustatant dempingo tęsimosi tikimybę. Todėl šis teiginys turi būti atmestas.

               (91)

               Teiginys dėl Sąjungos gamintojų eksporto elgsenos yra aptariamas 171 konstatuojamojoje dalyje.

         2.5.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (92)

               Kaip nurodyta 114 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nustatyta, kad netaikant antidempingo muitų Kinijos importas pagal įprastą importo režimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu priverstinai mažintų Sąjungos pramonės kainas vidutiniškai 12,2 %. Be to, importas iš Kinijos, kuris buvo vykdomas pagal įvežimo perdirbti režimą ir todėl jam nebuvo taikomas antidempingo muitas arba muitas, sudarė apie 75 % Kinijos importo, ir, kaip buvo nustatyta, Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 18 %. Kinijos kainos yra žemesnės ir už eksporto iš bet kurios kitos šalies į Sąjungą kainas. Šie kainų skirtumai neabejotinai rodo Sąjungos rinkos patrauklumą ir Kinijos eksportuotojų gebėjimą nustatyti konkurencingas kainas, jei priemonės būtų panaikintos.

               (93)

               Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad, jei priemonės būtų panaikintos, didelė dabartinio Kinijos eksporto dalis būtų vėl nukreipta į Sąjungą.

               (94)

               Verta priminti, kad, prieš nustatant pradines priemones, pradiniame tyrime buvo nustatyta, kad Kinijai tenkanti Sąjungos rinkos dalis sudarė 30,72 %. Todėl tikėtasi, kad priemonėms nustojus galioti Kinijos eksportas, kuriam šiuo metu tenka 2 % Sąjungos rinkos, labai padidės ir dėl jo bus atgauta prarasta Sąjungos rinkos dalis.

               (95)

               Vienas Kinijos gamintojas teigė, kad nedidelis kainų sumažinimas buvo įprastos kainodaros mechanizmas, kai užsienio gamintojai konkuruoja su vietos gamintojais. 12,2 % priverstinis kainų mažinimas nebūtų nepagrįstas ir neturėtų kelti sunkumų Sąjungos gamintojams.

               (96)

               Nustatytas priverstinis kainų mažinimas savaime nereiškia, kad eksportuotojas elgėsi nesąžiningai. Vis dėlto šiuo atveju priverstinio kainų mažinimo skirtumas parodė tikėtiną importo iš Kinijos kainų lygį, jei priemonės nustotų galioti, ir jų galimybę perimti Sąjungos rinkos dalį Sąjungos pramonės sąskaita. Be to, buvo nustatyta, kad yra tikėtinas šių produktų importas dempingo kainomis. Todėl teiginys, kad kainų priverstinis mažinimas 12,2 % nebūtų nepagrįstas, šiuo atveju neturi reikšmės ir buvo atmestas.

         2.5.4.   Išvada dėl dempingo iš KLR pasikartojimo tikimybės

               (97)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad importas iš Kinijos į Sąjungos rinką ir toliau buvo vykdomas dempingo kainomis esant dideliems dempingo skirtumams. Taip pat nustatyta, kad nepanaudoti gamybos pajėgumai KLR yra reikšmingi, palyginti su Sąjungos suvartojimu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Šie nepanaudoti pajėgumai būtų greičiausiai bent iš dalies nukreipti į Sąjungos rinką, jei KLR taikomos priemonės nustotų galioti.

               (98)

               Be to, eksportas iš KLR į trečiąsias šalis buvo vykdomas dempingo kaina. Kinijos eksporto kainodaros politika trečiosiose rinkose rodo tikimybę, kad nustojus galioti priemonėms Sąjungos rinkoje dempingas tęsis.

               (99)

               Be to, Sąjungos rinkos patrauklumas pagal kainas rodo riziką, kad Kinijos eksportas būtų vėl nukreiptas į Sąjungos rinką, jei priemonės nustotų galioti.

               (100)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, tikėtina, kad priemonėms nustojus galioti nagrinėjamojo produkto importas iš Kinijos dempingo kainomis labai padidės.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

               (101)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą gamino dvylika žinomų Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (102)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 47 349 tonų. Komisija šį kiekį apskaičiavo remdamasi Eurostato statistiniais duomenimis, patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir pareiškėjų pateiktų su neatrinktais gamintojais susijusių duomenų įverčiais. Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau kaip 70 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

         E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Pirminės pastabos

               (103)

               Pareiškėjai pateikė su visa Sąjungos pramone nagrinėjamuoju laikotarpiu susijusių gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo apimties, užimtumo ir eksporto apimties duomenų. Duomenys pateikti intervalu nuo mažiausios ir didžiausios vertės ir suskirstyti į dvi kategorijas: atrinktų Sąjungos gamintojų ir neatrinktų Sąjungos gamintojų duomenys. Kalbant apie atrinktus Sąjungos gamintojus, Komisija rėmėsi faktiniais patikrintais duomenimis, kuriuos šios bendrovės pateikė klausimyno atsakymuose. Neatrinktų Sąjungos gamintojų atveju buvo remiamasi pareiškėjų pateiktais duomenimis. Šie įverčiai buvo pateikti suinteresuotosioms šalims, kad jos pateiktų pastabų. Tačiau jokių pastabų negauta.

         2.   Sąjungos suvartojimas

               (104)

               Sąjungos suvartojimo duomenimis, kurie nustatyti ir paskelbti atlikus lygiagretų tyrimą, buvo pasinaudota šiame tyrime. Jie buvo nustatyti remiantis visos Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties įverčiu ir viso importo apimtimi pagal Eurostato duomenis, kurie prireikus patikslinti pagal patikrintus eksportuojančio gamintojo atliekant lygiagretų tyrimą dėl importo iš Rusijos pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktus klausimyno atsakymus.

               (105)

               Kadangi Rusijoje yra tik vienas eksportuojantis gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą, visi su šiuo eksportuotoju susiję duomenys turėjo būti pateikti intervalais. Be to, siekiant išvengti to, kad Rusijos importo kiekis būtų apskaičiuojamas dedukcijos būdu, taip pat reikėjo naudoti vartojimo ir importo iš kitų trečiųjų šalių apimčių intervalus.

               (106)

               Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

                  1 lentelė

                  BAF suvartojimas Sąjungoje (tonomis)

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Sąjungos suvartojimas

                           [71 300–82 625]

                           [74 152–92 540]

                           [84 847–108 239]

                           [83 421–105 760]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [104–112]

                              [119–131]

                              [117–128]

                              Šaltinis: Lygiagrečiame tyrime paskelbti skaičiai pagrįsti Eurostato duomenimis, atsakymais į klausimyną ir kandidatų pateikta informacija.

               (107)

               Sąjungos suvartojimas 2011–2013 m. padidėjo, tačiau nuo 2013 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sumažėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas padidėjo 17–28 %. Suvartojimo padidėjimas nuo 2011 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio iš esmės rodo, kad išaugo importas iš Rusijos ir kitų trečiųjų šalių, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis padidėjo tik nežymiai (žr. 134 konstatuojamąją dalį).

         3.   Importo iš KLR apimtis, kainos ir rinkos dalis

               (108)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra jokios tikimybės, kad dempingas iš Brazilijos tęsis arba pasikartos (žr. 60 konstatuojamąją dalį), todėl buvo analizuota tik importo iš KLR apimtis, kainos ir rinkos dalis. Komisija nustatė importuojamų iš KLR produktų apimtis ir kainas, remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis.

         a)   Importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis

               (109)

               Importo į Sąjungą iš KLR raida:

                  2 lentelė

                  Importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                              KLR

                           Importo apimtis pagal įprastą importo režimą (tonomis)

                           [2 000–2 300]

                           [200–400]

                           [150–350]

                           [300–400]

                           Importo apimtis pagal įvežamo perdirbti importo režimą (tonomis)

                           [800–1 000]

                           [700–1 000]

                           [950–1 300]

                           [900–1 300]

                           Bendra importo apimtis (visi režimai) (tonomis)

                           [2 843–3 205]

                           [967–1 378]

                           [1 137–1 603]

                           [1 222–1 699]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [34–43]

                              [40–50]

                              [43–53]

                           Rinkos dalis

                           4 %

                           1 %

                           1 %

                           2 %

                              Šaltinis: Eurostatas

               (110)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš KLR apimtis sumažėjo 47–57 %, o atitinkama rinkos dalis sumažėjo nuo 4 % iki 2 %, t. y. 2 procentiniais punktais. Tiek importo iš KLR apimtis, tiek rinkos dalis visu nagrinėjamuoju laikotarpiu tebebuvo nedidelės.

         b)   Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas

               (111)

               Lentelėje pateikta dempingo kaina importuojamų produktų vidutinė kaina.

                  3 lentelė

                  Dempingo kaina importuojamų produktų vidutinė kaina

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                              KLR

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           2 251

                           2 417

                           2 306

                           2 131

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              107

                              102

                              95

                              Šaltinis: Eurostatas.

               (112)

               Vidutinė importo iš KLR kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 2 251 EUR už toną iki 2 131 EUR už toną, t. y. apie 5 %. Iš Kinijos importuojamų produktų kainos apskritai buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo kainos Sąjungos rinkoje ir importuojamų iš kitų trečiųjų šalių produktų kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

               (113)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu apie 75 % importo iš Kinijos, kurio atitinkama rinkos dalis yra didesnė nei 1 %, buvo vykdyta įvežimo perdirbti režimu ir dėl to importuojamiems produktams nebuvo taikomas nei antidempingo muitas, nei muitas. Buvo nustatyta, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai sumažintos 18 %. Buvo nustatyta, kad dėl bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuris sudarė apie 53 %–90 % importo iš Kinijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, o 98 % importuota pagal įvežimo perdirbti režimą, priverstinio kainų mažinimo skirtumas svyravo nuo 15 % iki 18 %.

               (114)

               Likę 25 % Kinijos importo buvo vykdomi pagal įprastą importo režimą. Pridėjus muito ir antidempingo muito vertes prie Kinijos CIF kainų, apskaičiuotos importuojamų iš Kinijos produktų kainos buvo vidutiniškai didesnės už Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainas ir todėl priverstinis kainų mažinimas buvo neigiamas (– 12,5 %). Tačiau, jei importo kainos būtų nagrinėjamos be antidempingo muitų, kainos priverstinai būtų sumažintos 12,2 %.

               (115)

               Nagrinėjant visą importą iš Kinijos nepaisant importo režimo ir pridėjus taikytinus muitus ir antidempingo muitus prie importuojamų įprastu režimu produktų CIF kainos, nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dėl Kinijos kainų Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai 10,2 %.

               (116)

               Vienas Kinijos gamintojas teigė, kad nustatytas 18 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas produktams, importuojamiems iš Kinijos pagal įvežimo perdirbti režimą, buvo neteisingas, kadangi Sąjungos gamintojų kainos buvo nustatytos „įtraukiant įprastą 7,5 % tarifą“, kurio atžvilgiu vidaus naudotojai negalėjo gauti lengvatų, jei jie turėtų įtraukti Sąjungoje pagamintą BAF, eksportuotą į trečiąsias šalis. Tačiau suinteresuotoji šalis teiginio nepagrindė ir nepaaiškino, visų pirma, sąvokos „įprasto tarifo įtraukimas“. Bet kuriuo atveju primenama, kad, kaip paaiškinta 113 konstatuojamojoje dalyje, importui pagal įvežimo perdirbti tvarką nėra taikomas importo muitas. Todėl būtų neteisinga atlikti koregavimus dėl muito mokesčių, kurie nėra taikomi. Taip pat reikia pažymėti, kad Komisija tinkamai taikė koregavimą dėl muito, nustatydama priverstinio kainų mažinimo skirtumą dėl importo įprastu režimu 114 konstatuojamojoje dalyje ir visiems importuojamiems produktams, nepaisant importo iš Kinijos režimo, 115 konstatuojamoje dalyje. Todėl teiginys buvo atmestas.

               (117)

               Tas pats Kinijos gamintojas tvirtino, kad reikėjo atimti muito normą iš priverstinio kainų mažinimo skirtumų – 12,2 % ir 10,2 %, apskaičiuotų atitinkamai 114 ir 115 konstatuojamosiose dalyse. Tačiau reikia patikslinti, kad siekdama nustatyti šiuos skirtumus, Komisija jau atsižvelgė į muitą, taikomą importuojamiems įprastu režimu produktams. Todėl teiginys buvo atmestas.

         4.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

      4 lentelė

      Importas iš kitų trečiųjų šalių (visi importo režimai)

               Šalis

               2011 m.

               2012 m.

               2013 m.

               Peržiūros tiriamasis laikotarpis

               Brazilija

               Apimtis (tonomis)

               0

               0

               0

               0

               Rusija

               Apimtis (tonomis)

               [19 532–26 078]

               [23 243–34 422]

               [27 345–39 116]

               [26 368–37 812]

                  Indeksas (2011 m.= 100)

                  100

                  [119–132]

                  [140–150]

                  [135–145]

               Rinkos dalis

               29 %

               34 %

               34 %

               34 %

               Vidutinė kaina (EUR už toną)

               [2 145–2 650]

               [2 038–2 624]

               [1 952–2 571]

               [1 973–2 597]

                  Indeksas (2011 m.= 100)

                  100

                  [95–99]

                  [91–97]

                  [92–98]

               Turkija

               Apimtis (tonomis)

               [5 120–6 100]

               [8 090–10 553]

               [11 213–14 213]

               [11 520–14 579]

                  Indeksas (2011 m.= 100)

                  100

                  [158–173]

                  [219–233]

                  [225–239]

               Rinkos dalis

               7 %

               11 %

               13 %

               13 %

               Vidutinė kaina (EUR už toną)

               2 950

               2 743

               2 710

               2 571

                  Indeksas (2011 m.= 100)

                  100

                  93

                  92

                  87

               Kitos trečiosios šalys (Kinija neįtraukta)

               Apimtis (tonomis)

               [3 100–3 750]

               [279–750]

               [1 891–3 000]

               [3 162–4 313]

                  Indeksas (2011 m.= 100)

                  100

                  [9–20]

                  [61–80]

                  [102–115]

               Rinkos dalis

               4 %

               1 %

               2 %

               4 %

               Vidutinė kaina (EUR už toną)

               2 878

               2 830

               2 687

               2 406

                  Indeksas (2011 m.= 100)

                  100

                  98

                  93

                  84

               Iš viso

               Apimtis (tonomis)

               [29 000–35 000]

               [33 000–43 000]

               [41 000–54 000]

               [42 000–56 000]

                  Indeksas (2011 m.= 100)

                  100

                  [113–125]

                  [142–155]

                  [145–160]

               Rinkos dalis

               41 %

               46 %

               50 %

               51 %

               Vidutinė kaina (EUR už toną)

               2 538

               2 453

               2 401

               2 367

                  Indeksas (2011 m.= 100)

                  100

                  97

                  95

                  93

                  Šaltinis: Eurostato duomenys apie Rusiją, parengti ir paskelbti atliekant lygiagretų tyrimą.

               (118)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš kitų trečiųjų šalių į Sąjungą padidėjo nuo 45 % iki 60 %, t. y. augo greičiau nei didėjo Sąjungos suvartojimas. Todėl kitų trečiųjų šalių užimama rinkos dalis per šį laikotarpį padidėjo nuo 41 % iki 51 %.

               (119)

               Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Brazilijos nebuvo. Importo iš Rusijos apimtis 2011–2013 m. padidėjo 40–50 % ir šiek tiek sumažėjo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Atitinkama rinkos dalis padidėjo nuo 29 % 2011 m. iki 34 % 2012 m., o vėliau nekito iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Turkijos apimtis padidėjo 125–139 %, o jo užimama rinkos dalis padidėjo nuo maždaug 7 % iki 13 %. Importo iš Turkijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 13 %, tačiau vis tiek buvo didesnės už importo iš kitų trečiųjų šalių, įskaitant Rusiją ir Kiniją, kainas ir buvo panašios į Sąjungos pramonės kainas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

               (120)

               Apskritai importas iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, Rusiją ir Turkiją, padidėjo 2–15 % Tačiau nors Sąjungos suvartojimas didėjo, bendra rinkos dalis sumažėjo nuo 4 % 2011 m. iki maždaug 2 % 2013 m., o peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigoje padidėjo iki 4 %; importo iš trečiųjų šalių kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, išskyrus 2012 m.

               (121)

               Importo iš kitų trečiųjų šalių kainos buvo didesnės nei importo iš KLR kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

               (122)

               Vienas Kinijos gamintojas teigė, kad į Komisijos importo iš kitų trečiųjų šalių analizę 118–121 konstatuojamosiose dalyse turėtų būti įtrauktos visos folijos, o ne vien nagrinėjamojo produkto, rinkos, nes Sąjungos gamintojų sprendimai dėl kitų tipų folijos tariamai darys poveikį jų nagrinėjamojo produkto gamybai. Šis teiginys nebuvo pagrįstas. Bet kuriuo atveju atlikus tyrimą nustatyta, kaip nurodyta 185 konstatuojamojoje dalyje, kad didžiausias atrinktas Sąjungos aliumininės folijos gamintojas gamino tik BAF, o Sąjungos gamintojai, kurie gamino ir BAF, ir kito tipo aliuminio pakeistos folijos (APF) ritinius, negalėtų laisvai pereiti nuo vieno produkto gamybos prie kitos, nes abiejų produktų gamyba tam tikrais kiekiais buvo reikalinga tam, kad būtų kuo labiau padidintas efektyvumas. Kaip minėta 185 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo stabilų šių tipų folijos gamybos santykį. Todėl teiginys buvo atmestas.

               (123)

               Vienas Kinijos gamintojas pažymėjo, kad Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai sudarė mažiau nei 50 % Sąjungos suvartojamo kiekio, todėl naudotojams buvo būtinas BAF importas iš trečiųjų šalių eksportuojančių gamintojų. Tuo remiantis Kinijos gamintojas teigė, kad eksportuojantys gamintojai konkuravo tarpusavyje, o ne su Sąjungos gamintojais, kuomet jie tiekė produktus naudotojams, kurių neaprūpino Sąjungos gamintojai. Tačiau šis teiginys nebuvo pagrįstas. Pirma, tvirtinimas, kad Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai sudarė mažiau nei 50 % Sąjungos suvartojamo kiekio, yra klaidingas. Kaip minėta, Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai sudarė nuo 58 % iki 74 % Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir viršijo 55 % per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Be to, kaip nurodyta 5 lentelėje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė turėjo nepanaudotų pajėgumų per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kurie galėtų būti panaudoti siekiant aprūpinti Sąjungos rinką, jei jie nebūtų turėję konkuruoti su importu dempingo kaina. Be kita ko, importas iš trečiųjų šalių buvo vykdomas konkuruojant su Sąjungos pramonės gaminamu panašiu produktu esamiems pirkėjams, nes Sąjungos gamintojai galėjo pasirinkti tiekėjus iš trečiųjų šalių. Todėl teiginys buvo atmestas.

         5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   5.1.   Bendrosios pastabos

               (124)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.

               (125)

               Kaip minėta 18 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti galimą Sąjungos pramonei padarytą žalą atlikta atranka.

               (126)

               Siekdama nustatyti žalą Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Kaip paaiškinta 103 konstatuojamojoje dalyje, Komisija su visa Sąjungos pramone susijusius makroekonominius rodiklius įvertino remdamasi pareiškėjų pateikta informacija apie atrinktas bendroves, kuri buvo tinkamai patikrinta. Mikroekonominius rodiklius, susijusius vien tik su atrinktomis bendrovėmis, Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai tinkamai atspindėjo Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

               (127)

               Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas ir dempingo skirtumo dydis.

               (128)

               Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

         5.2.   Makroekonominiai rodikliai

   5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (129)

               Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  5 lentelė

                  Visa Sąjungos pramonės gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Gamybos apimtis (tonomis)

                           44 316

                           46 165

                           48 796

                           47 349

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              104

                              110

                              107

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           54 777

                           54 485

                           59 186

                           61 496

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              99

                              108

                              112

                           Pajėgumų naudojimas

                           81 %

                           85 %

                           82 %

                           77 %

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              105

                              102

                              95

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir pareiškėjų pateikta informacija.

               (130)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis svyravo. Nors 2011–2013 m. gamyba padidėjo, nuo 2013 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio ji sumažėjo. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis padidėjo 7 %.

               (131)

               Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 12 %.

               (132)

               Kadangi gamybos pajėgumai padidėjo daugiau nei gamybos apimtis, pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 %.

               (133)

               Vienas Kinijos gamintojas teigė, kad aliuminio folijos gamyklos pajėgumas neturėtų būti išreikštas tonomis, nes ta pačia įranga gaminama skirtinga folijos masė per tam tikrą laikotarpį, priklausomai nuo folijos storio ir pločio. Atsakant į šį argumentą neginčijama, kad gamyklos pajėgumą tonomis gali įtakoti pagamintos folijos storis arba plotis. Tačiau nagrinėjamojo produkto importas ir tam tikri žalos veiksniai, kaip antai suvartojimas, pardavimo apimtis ir gamyba, buvo nustatyti naudojant tonas kaip matavimo vienetą. Kad atliekama žalos analizė būtų nuosekli, palyginimo tikslais reikia naudoti tą patį matavimo vienetą. Be to, atlikus tyrimą nenustatyta tokių Sąjungos pramonės gamybos produktų asortimento pasikeitimų, kurie paneigtų tonų kaip matavimo vieneto naudojimą. Taip pat pažymėta, kad suinteresuotoji šalis nepateikė jokių kiekybinių duomenų, patvirtinančių, kad kitoks matavimo vienetas pakeistų šio žalos veiksnio analizę. Todėl teiginys buvo atmestas.

         5.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (134)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  6 lentelė

                  Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Pardavimo apimtis (tonomis)

                           [41 007–45 870]

                           [41 007–49 081]

                           [42 647–52 292]

                           [41 827–50 457]

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              [100–107]

                              [104–114]

                              [102–110]

                           Rinkos dalis

                           55 %

                           53 %

                           49 %

                           47 %

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir pareiškėjų pateikta informacija.

               (135)

               BAF pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Pardavimo apimtis labiausiai didėjo 2011–2013 m., t. y. 4–14 %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis sumažėjo; apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis padidėjo 2–10 % Pardavimo apimties padidėjimas, atsižvelgiant į tai, kad tuo pačiu metu padidėjo suvartojimas ir išaugo importas, lėmė tai, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 55 % 2011 m. iki 47 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 procentiniais punktais.

         5.2.3.   Augimas

               (136)

               Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 17–28 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 2–10 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 8 procentiniais punktais.

         5.2.4.   Užimtumas ir našumas

               (137)

               Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

                  7 lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Darbuotojų skaičius

                           769

                           787

                           758

                           781

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              102

                              99

                              102

                           Našumas (tonomis darbuotojui)

                           58

                           59

                           64

                           61

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              102

                              112

                              105

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir pareiškėjų pateikta informacija.

               (138)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės užimtumo lygis svyravo ir apskritai padidėjo nedaug – 2 %.

               (139)

               2011–2013 m. našumo augimą lėmė padidėjusi gamyba, o ne išaugęs užimtumas. Nuo 2013 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio našumas sumažėjo 7 %, bet išliko didesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje 2011 m.

         5.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (140)

               Importo iš KLR dempingo skirtumas buvo 28,1 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (žr. 81 konstatuojamąją dalį), tačiau jo poveikis Sąjungos pramonės padėčiai buvo nedidelis dėl galiojančių antidempingo priemonių, kurios sėkmingai sumažino importo dempingo kaina apimtis.

               (141)

               Vis dėlto, kaip nustatyta atliekant lygiagretų tyrimą, importo dempingo kaina iš Rusijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo. Šis importas padarė materialinę žalą Sąjungos pramonei. Todėl Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti nepaisant taikomų antidempingo priemonių.

         5.3.   Mikroekonominiai rodikliai

   5.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (142)

               Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8 lentelė

                  Pardavimo kainos ir sąnaudos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną)

                           2 932

                           2 714

                           2 705

                           2 597

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              93

                              92

                              89

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

                           2 995

                           2 794

                           2 699

                           2 651

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              93

                              90

                              89

                           Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (143)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina nuolat mažėjo ir apskritai sumažėjo 11 %.

               (144)

               Nepaisant šio sumažėjimo, vieneto gamybos sąnaudos išliko didesnės nei vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina ir Sąjungos pramonė gamybos sąnaudų negalėjo padengti pardavimo kaina, išskyrus 2013 m. Atlikus lygiagretų tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainos dėl kainų spaudimo, sukelto importo dempingo kaina iš Rusijos.

         5.3.2.   Darbo sąnaudos

               (145)

               Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  9 lentelė

                  Darbo sąnaudos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

                           21 692

                           22 207

                           20 603

                           20 594

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              102

                              95

                              95

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (146)

               Nuo 2011 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos sumažėjo 5 %. Iš pradžių darbo sąnaudos 2011–2012 m. padidėjo 2 %, po to 2012–2013 m. sumažėjo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko stabilios.

         5.3.3.   Atsargos

               (147)

               Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10 lentelė

                  Atsargos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Laikotarpio pabaigos atsargos

                           1 931

                           1 999

                           2 133

                           2 085

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              104

                              110

                              108

                           Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (148)

               Šiame sektoriuje atsargos negali būti laikomos tinkamu žalos rodikliu, nes gamyba ir pardavimas daugiausia grindžiami užsakymais ir atitinkamai gamintojai paprastai nesukaupia daug atsargų. Todėl atsargų pokyčių tendencijos pateikiamos tik informacijai.

               (149)

               Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 8 %. Nors 2011–2013 m. atsargų kiekis padidėjo 10 %, nuo 2013 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos jis šiek tiek sumažėjo. Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos kaip gamybos procentinė dalis, nesikeitė visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.

         5.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (150)

               Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  11 lentelė

                  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

                           – 2,2 %

                           – 2,9 %

                           0,2 %

                           – 2,1 %

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              65

                              209

                              104

                           Pinigų srautas (EUR)

                           1 505 960

                           2 909 820

                           3 365 140

                           1 962 349

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              193

                              223

                              130

                           Investicijos (EUR)

                           3 271 904

                           5 404 990

                           4 288 862

                           4 816 442

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              165

                              131

                              147

                           Investicijų grąža

                           – 4 %

                           – 5 %

                           0 %

                           – 3 %

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              60

                              209

                              108

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (151)

               Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nuolat patyrė nuostolių, išskyrus 2013 m., kai gautas pelno dydis šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį. Pelningumas 2011–2012 m. sumažėjo, 2013 m. padidėjo, bet po to peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo iki panašaus lygio kaip 2011 m. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas padidėjo 4 %, t. y. 0,1 procentinio punkto, todėl peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo uždirbti pelno. Šį pokytį daugiausia lėmė iš Rusijos importuojamų produktų, kurie įvežti į Sąjungą dempingo kainomis, kainų spaudimas, dėl kurio priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos ir dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo didinti pardavimo kainų, kad būtų padengtos gamybos sąnaudos.

               (152)

               Pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą. Pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo ir turėjo tendenciją didėti. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pinigų srautas apskritai padidėjo 30 %. Tačiau reikėtų pažymėti, kad vertinant absoliučiąja verte, pinigų srautas išliko nedidelis, palyginti su visa aptariamo produkto apyvarta.

               (153)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 47 %. Investicijos padidėjo 65 % 2011–2012 m., sumažėjo 2013 m. ir vėl padidėjo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Didžioji dalis tokių investicijų skirtos naujiems įrenginiams įsigyti ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jų lygis buvo gana žemas, palyginti su bendra apyvarta.

               (154)

               Investicijų grąža pateikiama kaip investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentinis dydis. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2011 m., išskyrus 2013 m., kai grąža buvo nulinė, buvo neigiama ir atspindėjo neigiamą pelningumo tendenciją. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo nedaug – 8 %.

               (155)

               Kalbant apie pajėgumą padidinti kapitalą, dėl sumažėjusio atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumo užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą prastėjo jų finansinė padėtis ir sumažėjo vidiniai grynųjų pinigų srautai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai pajėgumas padidinti kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.

         6.   Išvada dėl žalos

               (156)

               Kelių pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Kalbant apie pelningumą, pramonė dirbo nuostolingai beveik visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2013 m., kai ji tik šiek tiek viršijo rentabilumo slenkstį; peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelnas buvo neigiamas (– 2,1 %). Pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 %. Vieneto gamybos sąnaudos taip pat sumažėjo 11 % ir visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, išskyrus 2013 m., išliko didesnės nei vidutinė pardavimo kaina. Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 8 procentiniais punktais, t. y. nuo 55 % 2011 m. iki 47 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

               (157)

               Tam tikrų žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama. Gamybos apimtis padidėjo 7 %, o gamybos pajėgumai – 12 %. Tačiau šis padidėjimas neatitiko suvartojimo augimo, kuris buvo daug didesnis (t. y. 17–28 %). Pardavimo apimtis padidėjo nuo 2 % iki 10 %. Tačiau rinkoje, kurioje vis didėja suvartojimas, dėl to rinkos dalis nepadidėjo, priešingai, ji sumažėjo 8 procentiniais punktais. Investicijos padidėjo 47 %. Jos buvo susijusios su naujų įrenginių įsigijimu ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko gana nedidelės. Pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 30 %, tačiau išliko nedidelis. Todėl šios teigiamos tendencijos nepaneigia esamos žalos.

               (158)

               Brazilijos valdžios institucijos ir Brazilijos aliuminio asociacija pareiškė, kad remiantis viešai prieinamų kai kurių pareiškėjų finansinių dokumentų analize, materialinės žalos nėra padaryta. Šį tvirtinimą paneigia tyrimo, pagrįsto faktiniais patikrintais su BAF susijusiais Sąjungos pramonės duomenimis, rezultatai. Iš tiesų kai kurie Sąjungos gamintojai negamino vien BAF, todėl tikrosios su BAF susijusios Sąjungos pramonės padėties negalima įvertinti remiantis viešai prieinamais finansiniais dokumentais. Taigi, išvados dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, turėtų būti pagrįstos ne viešai prieinamais finansiniais dokumentais, o atliekant tyrimą gauta išsamesne ir patikrinta informacija. Todėl šis teiginys atmestas.

               (159)

               Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad statistika ir ataskaitos, skelbiami Europos aliuminio folijos asociacijos (toliau – EAFA), parodė, kad Sąjungos pramonė nepatyrė jokios žalos per nagrinėjamąjį laikotarpį, įskaitant peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Tačiau nustatyta, kad naudota statistika ir ataskaitos susijusios arba su visu aliuminio folijos sektoriumi, arba su „plonesnių ritinių“ kategorija, apimančia ne tik BAF, bet ir kitų rūšių foliją, pvz., pakeistą foliją ir foliją, naudojamą lanksčiosiose pakuotėse. Atsižvelgiant į tai, negalima daryti jokių reikšmingų išvadų dėl nagrinėjamojo produkto ir todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (160)

               Vienas Kinijos gamintojas pareiškė, kad jo vieneto sąnaudų raida, aprašyta 156 konstatuojamojoje dalyje, negalėjo būti gretinama su aliuminio kainos Londono metalų biržoje (toliau – LME kaina) raida. Atsakant į šį teiginį, reikia pažymėti, kad Sąjungos gamintojų kaina, kurią jie moka aliuminio lydykloms ar prekiautojams, yra LME kainos ir priemokos, vadinamos „metalo priemoka“, suma. Todėl bet koks Sąjungos gamintojo vieneto sąnaudų vertinimas, grindžiamas vien LME kaina, turi būti laikomas neišsamiu. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (161)

               Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad vieneto sąnaudų raidos gretinimas su aliuminio kainos raida vis tiek nebūtų įmanomas, net jeigu į metalo priemoką buvo atsižvelgta. Tačiau tas teiginys nebuvo pagrįstas. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad LME kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo daugiau nei 20 %, o metalo priemokos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo daugiau nei dvigubai. Atsižvelgiant į LME kainą ir metalo priemoką kartu, aliuminio kaina, kurią mokėjo Sąjungos gamintojai, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo maždaug 11 % Šis sumažėjimas atitinka ir iš tikrųjų net faktiškai sutampa su vieneto sąnaudų mažėjimu per tą patį laikotarpį, nurodytu 156 konstatuojamojoje dalyje. Todėl teiginys buvo atmestas.

               (162)

               Vienas Kinijos gamintojas teigė, kad pagal 156 konstatuojamąją dalį galimos žalos priežastys buvo importas mažesnėmis kainomis, tariamai didesnės gamybos sąnaudos, suinteresuotumo BAF nebuvimas, nes kitų kategorijų folijos kainos Sąjungoje būtų didesnės, ir susidomėjimo Sąjungos rinka nebuvimas, nes BAF kainos būtų aukštesnės eksporto rinkose. Dėl didesnių gamybos sąnaudų Kinijos gamintojas nurodė, kad tai lėmė aukšta metalo priemoka ir tai, kad Sąjungos pramonė dirbo taikydama dviejų gamybos metodų, karšto valcavimo ir nepertraukiamo liejimo, derinį, o gamyba vien nepertraukiamo liejimo būdu būtų ekonomiškesnė.

               (163)

               Atsakant į šiuos teiginius, primenama, kad iš 156 ir 157 konstatuojamųjų dalių galima padaryti išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Dėl teiginių apie gamybos sąnaudas reikia pirmiausia pažymėti, kad tiriant metalo priemoką kaip galimą žalos veiksnį lygiagretaus tyrimo metu nustatyta, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek eksportuojantis Rusijos gamintojas patyrė palyginamas gamybos sąnaudas, susijusias su apsirūpinimu žaliavomis BAF gaminti, kadangi šių žaliavų rinkos kainos Rusijoje ir Sąjungos rinkoje yra tiesiogiai susijusios su Londono metalų birža. Todėl galima daryti išvadą, kad metalo priemoka nebuvo žalos veiksnys peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Dėl galimos gamybos metodų įtakos atlikus tyrimą nustatyta, kad nepertraukiamo liejimo metodas buvo naudojamas gaminant beveik du trečdalius Sąjungos pramonės pagamintos BAF peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl bet koks ekonominio efektyvumo skirtumas būtų sumažintas naudojant nepertraukiamą liejimą kaip vyraujantį gamybos metodą Sąjungoje. Be to, 185 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kad nėra jokių požymių, jog Sąjungos pramonė prarado suinteresuotumą BAF. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių požymių, kad Sąjungos gamintojai nesidomėjo Sąjungos rinka BAF eksporto rinkų naudai. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojai į trečiąsias šalis eksportavo tik 1 182 tonas BAF, o tai sudaro mažiau nei 3 % Sąjungos gamintojų pardavimo vidaus rinkoje apimties per tą patį laikotarpį. Todėl šie teiginiai atmesti.

               (164)

               Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

         F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO ARBA TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

   1.   Pirminės pastabos

               (165)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra jokios tikimybės, kad dempingas iš Brazilijos tęsis arba pasikartos, todėl buvo analizuota tik žalos, susijusios su importu iš KLR, tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė.

               (166)

               Siekiant įvertinti žalos pasikartojimo ar tęsimosi tikimybę, jei KLR taikomos priemonės nustotų galioti, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį analizuotas galimas importo iš Kinijos poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei.

               (167)

               Kaip teigiama 124–164 konstatuojamosiose dalyse, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą. Visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kinijos apimtis Sąjungos rinkoje nebuvo didelė, o importo iš Rusijos apimtis ir rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo. Atlikus lygiagretų tyrimą buvo padaryta išvada, kad importas iš Rusijos buvo vykdomas dempingo kaina ir padarė materialinę žalą Sąjungos pramonei, tuo tarpu importas iš Kinijos, atsižvelgiant į jo nedidelę apimtį ir kainų lygį, buvo tik iš dalies susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, tačiau priežastinis ryšys tarp importo iš Rusijos ir materialinės žalos, kurią patyrė Sąjungos pramonė, dėl to nepasikeitė. Kartu, kaip minėta 80–100 konstatuojamosiose dalyse, tyrimas parodė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importas iš Kinijos vykdytas dempingo kaina ir tikėtina, kad dempingas tęsis, jei priemonės nustotų galioti.

         2.   Nepanaudoti pajėgumai, prekybos srautai, Sąjungos rinkos patrauklumas ir KLR kainodaros politika

               (168)

               Dėl didelių nepanaudotų pajėgumų KLR, kurie negali būti visiškai padengti paklausa Kinijos vidaus rinkoje ir kitose nei Sąjungos eksporto rinkose, dempingo tęsimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir reikšmingi dempingo skirtumai bei Kinijos eksportuotojų į trečiųjų šalių rinkas dempingo praktika, išsamiai aprašyta 82–100 konstatuojamosiose dalyse, aiškiai rodo, kad yra didelė tikimybė, kad Kinijos importo dempingo kaina apimtis gerokai padidėtų, jei priemonės nustotų galioti.

               (169)

               Jei galiojančios priemonės būtų panaikintos, dėl Kinijos importo kainų veikiausiai bus priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Iš tiesų, atliekant tyrimą nustatyta, kad netaikant antidempingo muitų Kinijos importas, vykdomas pagal įprastą importo režimą, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu būtų priverstinai sumažinęs Sąjungos pramonės kainas vidutiniškai 12,2 % (10).

               (170)

               Kaip nurodyta 92–94 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos rinka yra patraukli importui iš Kinijos, nes Sąjungos rinkos kainos atitiko kainas kitose eksporto rinkose. Be to, 2014 m. liepos mėn. Turkija nustatė antidempingo priemones Kinijai dėl tam tikros aliuminio folijos, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Todėl tikėtina, kad produkcijos dalis, prieš tai eksportuota į Turkiją, būtų nukreipta į Sąjungos rinką, jei Kinijai taikomos priemonės būtų panaikintos. Todėl galima daryti išvadą, kad, panaikinus priemones, atsirastų didelė tikimybė, kad dėl reikšmingai padidėjusio importo iš Kinijos dempingo kainomis būtų priverstinai reikšmingai sumažintos Sąjungos pramonės kainos, todėl toliau būtų daroma žala Sąjungos pramonei.

               (171)

               Bendradarbiaujantis Brazilijos gamintojas ir Brazilijos aliuminio asociacija tvirtino, kad, remiantis paskelbtais statistiniais EAFA duomenimis, galėtų būti nustatyta, kad Sąjungos aliumininės folijos gamintojai padidino savo eksportą į trečiųjų šalių rinkas, o tai įrodytų, kad šių trečiųjų šalių rinkos yra patrauklesnės nei Sąjungos rinka. Kalbant apie šį teiginį nustatyta, kad šių šalių naudota statistika ir ataskaitos yra susijusios arba su visu aliuminio folijos sektoriumi, arba su „plonesnių ritinių“ kategorija, apimančia ne tik BAF, bet ir kitų rūšių foliją, pvz., pakeistą foliją ir foliją, naudojamą lanksčiosiose pakuotėse. Tokiu pagrindu negalima daryti jokių reikšmingų išvadų vien dėl nagrinėjamojo produkto. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pagaminto nagrinėjamojo produkto eksportas į trečiųjų šalių rinkas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė tik 1 182 tonas, o tai sudarė mažiau nei 3 % jų pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Todėl minėti teiginiai atmesti.

         3.   Išvada

               (172)

               Remiantis tyrimo duomenimis padaryta išvada, kad, panaikinus KLR taikomas priemones, atsirastų didelė tikimybė, kad dėl reikšmingai padidėjusio importo iš Kinijos dempingo kainomis būtų priverstinai reikšmingai sumažintos Sąjungos pramonės kainos, todėl toliau būtų daroma žala Sąjungos pramonei.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   Preliminarios pastabos

               (173)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau KLR taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, prekiautojų, importuotojų ir naudotojų, interesai.

         2.   Sąjungos pramonės interesai

               (174)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Kaip minėta 167 konstatuojamojoje dalyje materialinę žalą daugiausia sukėlė importas dempingo kainomis iš Rusijos, o importas iš Kinijos tik iš dalies prisidėjo prie Sąjungos pramonei padarytos žalos. Taip pat buvo nustatyta, kad yra tikimybė, kad žala tęstųsi, jei Kinijai taikomos priemonės nustotų galioti.

               (175)

               Jeigu priemonės prieš Kiniją būtų panaikintos, tikėtina, kad Kinijos importas į Sąjungos rinką bus atnaujintas didele apimtimi dempingo kainomis, dėl kurių būtų priverstinai reikšmingai sumažintos Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir būtų daromas didesnis spaudimas kainoms nei importo iš Rusijos dempingo kaina darytas spaudimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Sąjungos pramonė būtų priversta taikyti mažesnes kainas ir taip padidinti savo nuostolius.

         3.   Naudotojų interesai

               (176)

               Sąjungos naudotojai yra pervyniotojai, kurie užsiima vyniojamųjų medžiagų (aliuminio folijos, taip pat popieriaus ir plastiko) prekyba: jie pervynioja BAF į mažus ritinius (vartotojams skirtus ritinius) ir juos perpakuoja į pramonei ir mažmeninei prekybai skirtas pakuotes. Apie save pranešė šešios bendrovės, kurioms pateikti klausimynai. Trys bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Dviejose bendradarbiaujančiose bendrovėse buvo atlikti patikrinimai vietoje.

               (177)

               Tyrimas parodė, kad BAF yra pagrindinė pervyniotojų žaliava, sudaranti apie 80 % visų gamybos sąnaudų.

               (178)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nė viena iš trijų bendradarbiaujančių vartotojų nevykdė importo iš KLR. Pagrindiniai tiekimo šaltiniai buvo Sąjungos pramonė, Rusija ir Turkija.

               (179)

               Kadangi pervyniotojai tiekia labai įvairius pakavimo produktus, trijų bendradarbiaujančių bendrovių su BAF susijusi veikla sudarė nuo mažiau kaip šeštadalio iki daugiausia vienos trečiosios jų bendros veiklos.

               (180)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visi bendradarbiaujantys naudotojai, apie kuriuos pranešta, apskritai veikė pelningai. Buvo nustatyta, kad veiklos, kuri susijusi ir su nagrinėjamuoju produktu, požiūriu du bendradarbiaujantys naudotojai dirbo pelningai, nors nebuvo galima padaryti jokios išvados dėl trečio naudotojo – dėl to, kad trūksta aiškumo, kaip paskirstytos pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos.

               (181)

               Atsižvelgiant į išdėstytus motyvus, manoma, kad toliau taikant priemones Kinijai nebus padaryta didelio neigiamo poveikio naudotojų padėčiai.

         4.   Importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

               (182)

               Nė viena bendrovė, susijusi su prekyba BAF ir importavusi ar perpardavusi KLR kilmės BAF, nagrinėjamuoju laikotarpiu nepranešė apie save paskelbus pranešimą apie inicijavimą. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė ir eksportuojantis gamintojas pardavinėjo BAF daugiausia tiesiogiai naudotojams. Atsižvelgiant į išdėstytus motyvus, nėra pagrindo manyti, kad priemonių nustatymas turėtų neigiamo poveikio importuotojų ir (arba) prekiautojų padėčiai.

         5.   Tiekimo šaltiniai

               (183)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė neturi pakankamai pajėgumų, kad būtų galima patenkinti visą paklausą Sąjungoje. Todėl šios šalys teigė, kad priemones toliau taikant Brazilijai ir Kinijai ir tuo pačiu metu nustačius galutines priemones Rusijai, Sąjunga gali susidurti su nepakankama pasiūla, o tai pakeltų BAF kainą. Todėl pervyniotojai turėtų padidinti savo vartotojams skirtų ritinių kainas, o tai būtų žalinga vartotojams.

               (184)

               Atsakant į šį teiginį tyrimas parodė, kad Sąjungos pramonė turėjo perteklinių pajėgumų ir galėjo padidinti BAF gamybą ir pardavimą Sąjungoje. Be to, esama kitų tiekimo šaltinių, kaip antai Turkija, Armėnija ir Pietų Afrikos Respublika. Galiausiai taip pat reikėtų priminti, kad antidempingo priemonėmis siekiama sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungoje, o ne uždrausti Kinijos ir Rusijos produktų importą į Sąjungos rinką, o tie produktai turėtų patekti į rinką sąžiningomis kainomis.

         6.   Kiti argumentai

               (185)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonė prarado suinteresuotumą BAF ir dėl šios priežasties ji neturėjo kito pasirinkimo, kaip tik naudoti importuotą BAF. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad didžiausias atrinktas Sąjungos gamintojas gamino tik BAF. Kiti atrinkti ES gamintojai, kaip buvo nustatyta, naudojo jų gamybos įrenginius gaminti tiek BAF, tiek ir aliuminio pakeistą foliją (APF) – tai kitoks produktas, naudojamas kitaip nei BAF. Šie kiti Sąjungos gamintojai turėjo palyginti stabilų BAF ir APF gamybos ir pardavimo santykį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Taigi, atlikus tyrimą nepatvirtinti įtarimai, kad Sąjungos pramonė prarado suinteresuotumą BAF, ir teiginys buvo atmestas.

         7.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (186)

               Remdamasi išdėstytais motyvais Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad galiojančių priemonių importuojamai KLR kilmės BAF tolesnis taikymas neatitiktų Sąjungos interesų.

         H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (187)

               Visos šalys buvo informuotos apie pagrindinius faktus ir motyvus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti nenutraukti galiojančių priemonių taikymo KLR, o Brazilijai taikomas priemones panaikinti. Joms taip pat buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistos informacijos pateikti. Į pateiktą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

               (188)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 925/2009 tam tikrai importuojamai KLR kilmės aliuminio folijai nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos toliau. Tačiau importuojamiems Brazilijos produktams taikomos priemonės turėtų būti nebetaikomos.

               (189)

               Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (11). Prašyme turi būti nurodyta visa svarbi informacija, pagrindžianti tai, kad toks pakeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas neturi įtakos jos teisei į nustatytos muito normos taikymą, pranešimas apie tai bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               (190)

               Šis reglamentas atitinka pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijai, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuotai, bet daugiau neapdorotai, suvyniotai į ritinius, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kilogramų, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytam produktui, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

               Šalis

               Bendrovė

               Antidempingo muitas

               Papildomas TARIC kodas

               KLR

               Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. ir Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.

               6,4 %

               A944

               Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

               20,3 %

               A945

               Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

               24,2 %

               A946

               Visos kitos bendrovės

               30,0 %

               A999

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   4.   Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išduodančio subjekto pareigūno, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytos aliuminio folijos (papildomas TARIC kodas), parduodamos eksportui į Europos Sąjungą, pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (TARIC papildomas kodas) Kinijos Liaudies Respublikoje. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms taikoma muito norma.
   5.   Antidempingo tyrimas dėl 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto importuojamo Brazilijos kilmės produkto baigiamas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. gruodžio 17 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  2009 m. rugsėjo 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 925/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikrai importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai, galutinis surinkimas (OL L 262, 2009 10 6, p. 1).

      (3)  2009 m. spalio 5 d. Komisijos sprendimas 2009/736/EB, kuriuo priimamas pasiūlytas įsipareigojimas, susijęs su antidempingo tyrimu dėl tam tikros importuojamos, inter alia, Brazilijos kilmės aliumininės folijos (OL L 262, 2009 10 6, p. 50).

      (4)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 49, 2014 2 21, p. 7).

      (5)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 350, 2014 10 4, p. 22).

      (6)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikrai importuojamai Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijai, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 350, 2014 10 4, p. 11).

      (7)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikros importuojamos Rusijos kilmės aliuminio folijos inicijavimą (OL C 354, 2014 10 8, p. 14).

      (8)  2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1081, kuriuo tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 175, 2015 7 4, p. 14).

      (9)  2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2385, kuriuo tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai nustatomas galutinis antidempingo muitas (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 91).

      (10)  Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą 12,2 %, buvo atsižvelgta į tai, kad muito norma buvo 4 % per pirmuosius tris mėnesius peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, o po to padidėjo iki 7,5 %. Taikant šiuo metu galiojančią 7,5 % muito normą visą laikotarpį, tai turėtų tik nedidelio poveikio, nes dėl to priverstinio kainų mažinimo lygis būtų sumažintas tik 0,5 %.

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.