title: 2017 m. balandžio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/648, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės gabonmedžio fanerai nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
6.4.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 92/48

            KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/648
      2017 m. balandžio 5 d.
      kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės gabonmedžio fanerai nustatomas galutinis antidempingo muitas
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:
      A.   PROCEDŪRA

      1.   Galiojančios priemonės

                  (1)

                  Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1942/2010 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR, Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės gabonmedžio fanerai. Šios priemonės – tai ad valorem muitas, kuris keturiems gamintojams nustatytas 6,5–23,5 % dydžio, o visiems kitiems gamintojams – 66,7 % dydžio. Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, šios priemonės toliau taikytos Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 82/2011 (3) (toliau – ankstesnė peržiūra).

            2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

                  (2)

                  Paskelbusi pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (4), Komisija gavo prašymą inicijuoti KLR taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (5) 11 straipsnio 2 dalį (toliau – prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą arba prašymas).

                  (3)

                  Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visos gabonmedžio faneros Sąjungoje, vardu 2015 m. spalio 22 d. pateikė Europos medienos plokščių gamintojų federacija (EPF) (toliau – pareiškėjas). Prašymas grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai pasikartotų.

            3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

                  (4)

                  Pasikonsultavusi su pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtu komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2016 m. sausio 29 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                      (6) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį.

            4.   Tyrimas

      4.1.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                  (5)

                  Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2015 m. sausio 1 d. – 2015 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2012 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

            4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

                  (6)

                  Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems KLR gamintojams, žinomiems susijusiems importuotojams/naudotojams, taip pat KLR valdžios institucijoms.

                  (7)

                  Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

            4.3.   Atranka

                  (8)

                  Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

            4.3.1.   KLR eksportuojančių gamintojų atranka

                  (9)

                  Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta atranka.

                  (10)

                  Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų žinomų eksportuojančių KLR gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

                  (11)

                  Kadangi apie save pranešė tik dvi KLR bendrovės, atranka buvo nebūtina.

            4.3.2.   Sąjungos gamintojų atranka

                  (12)

                  Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Komisija gamintojus atrinko pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį, remdamasi didžiausia tipiška produkto gamybos apimtimi, taip pat atsižvelgdama į pardavimo apimtį ir geografinį išsidėstymą. Atrinkti penki Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai per PTL pagamino apie 74 % visos Sąjungos produkcijos. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Per nustatytą terminą pastabų negauta, todėl preliminariai atrinktos bendrovės patvirtintos. Laikoma, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

            4.3.3.   Nesusijusių importuotojų atranka, klausimynai ir bendradarbiavimas

                  (13)

                  Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

                  (14)

                  Inicijavimo etapu susisiekta su maždaug 35 žinomais galimais importuotojais ir (arba) naudotojais ir jų paprašyta paaiškinti savo veiklą ir, jei taikoma, užpildyti prie pranešimo apie inicijavimą pridėtą nesusijusių importuotojų atrankos formą.

                  (15)

                  Atrankos formą pateikė trylika importuotojų. Jie visi nurodė, kad iš Kinijos neimportuoja gabonmedžio faneros. Atsižvelgiant į tai, atranka nebuvo pagrįsta.

            4.4.   Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

                  (16)

                  Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti.

                  (17)

                  Komisija eksportuojantiems gamintojus skirtus klausimynus išsiuntė dviem 11 konstatuojamojoje dalyje minėtoms KLR bendrovės, dvylikai žinomų panašių šalių (Gabono, Maroko, Šveicarijos ir Turkijos) gamintojų ir penkiems atrinktiems Sąjungos gamintojams.

                  (18)

                  Tik viena KLR bendrovė iš dalies atsakė į klausimyną, o išsamūs klausimyno atsakymai buvo gauti iš dviejų Gabono gamintojų, vieno Maroko gamintojo ir penkių atrinktų Sąjungos gamintojų.

                  (19)

                  Komisija atliko tikrinimus šių bendrovių patalpose:

                              a)

                              Sąjungos gamintojų:

                                          —

                                          F.A. MOURIKIS S.A. (Graikija),

                                          —

                                          GARNICA PLYWOOD SA (Ispanija),

                                          —

                                          JEAN THÉBAULT SAS (Prancūzija);

                                          —

                                          JOUBERT LES ELIOTS SAS (Prancūzija),

                                          —

                                          JOUBERT ST-JEAN-D'ANGÉLY SAS (Prancūzija)

                              b)

                              rinkos ekonomikos šalies gamintojo:

                                          —

                                          CEMA BOIS DE L'ATLAS (Marokas)

            4.5.   Atskleidimas

                  (20)

                  Vasario 13 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ketina toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones ir paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Pastabų nebuvo pateikta.

            B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

      1.   Nagrinėjamasis produktas

                  (21)

                  Nagrinėjamasis produktas – tas pats produktas kaip ir pradiniame tyrime, jis apibrėžiamas taip: KLR kilmės fanera, kurią sudaro tiktai ne storesni kaip 6 mm medienos lakštai, kurių bent vienas išorinis gabonmedžio sluoksnis, nepadengtas nenuimama kitos medžiagos plėvele, kurios klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra ex 4412 31 10 (TARIC kodas 4412311010). Nagrinėjamojo produkto galutinė naudojimo paskirtis labai įvairi. Statybos pramonėje jį naudoja išorės apdailos staliai ir dailidės apkalimui, langinėms, išorės pusrūsiams ir baliustradoms bei apkalimui iš paupio pusės. Jis taip pat naudojamas labiau dekoratyviniams tikslams, inter alia, kelių transporte (pvz., automobiliuose, autobusuose, priekabiniuose nameliuose, stovyklavimo vagonėliuose), jūrų transporte (jachtose), baldų pramonėje ir durims.

                  (22)

                  Yra dvi pagrindinės gabonmedžio faneros rūšys – vien tik iš gabonmedžio pagaminta fanera (toliau – grynoji gabonmedžio fanera) ir fanera, kurios bent vienas išorinis sluoksnis pagamintas iš gabonmedžio, o kiti sluoksniai pagaminti iš kitokios medienos (toliau – negrynoji gabonmedžio fanera) (pastaroji taip pat gali būti vadinama mišria arba dviguba). Abiejų pagrindinių rūšių gabonmedžio fanera atrodo vienodai. Nepaisant skirtingų mechaninių savybių, visų jų pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra vienodos, ir jos daugiausia naudojamos vienodiems tikslams.

            2.   Panašus produktas

                  (23)

                  Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų fizinės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios:

                              —

                              nagrinėjamojo produkto;

                              —

                              Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo produkto.

                  (24)

                  Komisija padarė išvadą, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

            C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

      1.   Pirminės pastabos

                  (25)

                  Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus galiojančių priemonių galiojimo terminui dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

                  (26)

                  Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, tik viena KLR bendrovė iš dalies atsakė į klausimyną. Ši bendrovė nurodė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gabonmedžio faneros negamino ir ja neprekiavo.

                  (27)

                  Atsižvelgdama į tai, kad kiti KLR gamintojai nebendradarbiavo, Komisija pranešė Kinijos valdžios institucijoms, kad vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu gali būti remiamasi turimais faktais. Kinijos valdžios institucijos Komisijai nepateikė jokių pastabų arba prašymų, kad dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas.

                  (28)

                  Todėl remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalimi, toliau išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo daromos remiantis turimais faktais, visų pirma:

                              i)

                              prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija,

                              ii)

                              Eurostato statistiniais duomenimis ir valstybių narių surinktais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį (toliau – 14 straipsnio 6 dalies duomenų bazė),

                              iii)

                              Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) viešai skelbiamais statistiniais duomenimis.

                        Kinijos eksporto statistikos duomenų baze pasinaudoti nebuvo galima, nes jos kodavimo struktūra nėra pakankamai tiksli, kad būtų gauta naudingos informacijos.

                  (29)

                  Remiantis Eurostato ir 14 straipsnio 6 dalies duomenų bazės duomenims, per PTL nagrinėjamasis produktas nebuvo importuojamas iš KLR. Todėl šiuo laikotarpiu Sąjungos rinkoje nebuvo galima nustatyti dempingo.

                  (30)

                  Dempingas buvo apskaičiuotas atsižvelgiant į dempingo pasikartojimo tikimybę.

            2.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

                  (31)

                  Siekiant nustatyti žalos pasikartojimo tikimybę, jeigu priemonės būtų panaikintos, išnagrinėti šie veiksniai: i) galimi dempingo lygiai Sąjungos rinkoje ir kitose trečiosiose šalyse, ii) Kinijos gamyba ir gamybos pajėgumas ir iii) Sąjungos rinkos patrauklumas.

                  (32)

                  Remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsni, toliau išdėstytos išvados dėl dempingo pasikartojimo tikimybės buvo daromos remiantis turimais faktais, visų pirma 28 konstatuojamojoje dalyje nurodytais šaltiniais.

            i)
            Galimi dempingo lygiai Sąjungos rinkoje ir kitose trečiosiose šalyse

         Panaši šalis

                  (33)

                  Per pradinį tyrimą keturiems eksportuojantiems gamintojams suteiktas rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER). Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė likusiems eksportuojantiems gamintojams nustatoma pagal trečiosios rinkos ekonomikos šalies kainą arba apskaičiuotą vertę. Šiuo tikslu turi būti pasirinkta rinkos ekonomikos trečioji šalis (toliau – panaši šalis).

                  (34)

                  Per pradinį tyrimą ir ankstesnėje peržiūroje Turkija buvo pasirinkta kaip panaši šalis. Pranešime apie šios peržiūros inicijavimą Komisija pasiūlė panašia šalimi pasirinkti Turkiją.

                  (35)

                  Komisija rinko informaciją apie gabonmedžio faneros gamintojus kitose galimose panašiose šalyse ir kreipėsi į žinomus gabonmedžio faneros gamintojus Gabone, Maroke ir Šveicarijoje ir paprašė jų pateikti reikiamos informacijos.

                  (36)

                  Du Gabono gamintojai ir vienas Maroko gamintojas atsiliepė ir pateikė informaciją, kurios buvo prašoma. Nei vienas Turkijos gamintojas nebendradarbiavo.

                  (37)

                  Gabonas nebuvo laikomas tinkama panašia šalimi, kadangi vietos gabonmedžio faneros gamintojai turi aišku lyginamąjį pranašumą, nes jų sąnaudos žaliavoms yra daug mažesnės (7), Gabone pagamintas produktas, skirtas parduoti vietos rinkoje, pasirodė esąs prastos kokybės, vietos rinka yra maža ir į ją gabonmedžio faneros neimportuojama, o importo muitas yra 30 %

                  (38)

                  Marokas laikytas tinkama panašia šalimi, kadangi, nepaisant didelių importo muitų, į šią šalį importuojamas didelis panašaus produkto kiekis ir šis produktas konkuruoja su vietoje gaminamu produktu.

                  (39)

                  Suinteresuotosios šalys ragintos teikti pastabas dėl šio pasirinkimo. Pastabų nebuvo gauta.

         Normalioji vertė

      —   eksportuojantiems gamintojams, kuriems per pradinį tyrimą suteiktas RER.

                  (40)

                  Kaip nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje, per pradinį tyrimą keturiems eksportuojantiems gamintojams buvo suteiktas RER. Dėl nepakankamo bendradarbiavimo, vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, normalioji vertė šiems eksportuojantiems gamintojams nustatyta remiantis turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktu įverčiu.

            —   eksportuojantiems gamintojams, kuriems per pradinį tyrimą nesuteiktas RER.

                  (41)

                  Bendradarbiavo ir klausimyno atsakymus pateikė vienas Maroko gamintojas. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė apskaičiuota remiantis to gamintojo patalpose patikrinta informacija, kaip nurodyta toliau.

                  (42)

                  Normalioji vertė nustatyta abiejų 22 konstatuojamojoje dalyje aprašytų pagrindinių rūšių produktui.

                  (43)

                  Nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia Maroko rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per PTL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.

                  (44)

                  Panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties, todėl normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota tik kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis.

         Eksporto kaina

                  (45)

                  Kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, dėl Kinijos gamintojų nebendradarbiavimo, eksporto kaina buvo pagrįsta turimais faktais, vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, t. y. prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija. Kalbant konkrečiai, 22 konstatuojamojoje dalyje apibūdintų abiejų produktų rūšių eksporto kaina grindžiama daugiau nei dešimt komercinių pasiūlymų Sąjungos rinkai ir kitoms trečiosioms šalims (t. y. Bosnijai ir Hercegovinai, Šveicarijai, Turkijai, Persijos įlankos valstybėms ir Norvegijai), kurie per PTL buvo pateikti e. paštu arba įvairiose Kinijos interneto svetainėse paskelbti kaip vieši komerciniai pasiūlymai – tai buvo nurodyta prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą. Komerciniuose pasiūlymuose pateiktos kainos buvo nuo 313 EUR/m3 iki 540 EUR/m3 (CIF). Atkreiptinas dėmesys į tai, kad šis kainų lygis buvo toks pats kaip, Eurostato ir 14 straipsnio 6 dalies duomenų bazės duomenimis, gabonmedžio faneros importo iš Kinijos kainų lygis po PTL (trečią 2016 m. ketvirtį). Nors nagrinėjamas kiekis buvo nedidelis, šiuo kainų lygiu patvirtinama, kad komerciniai pasiūlymai yra reprezentatyvūs kalbant apie galimą gabonmedžio faneros eksporto iš Kinijos kainą.

         Palyginimas

                  (46)

                  Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą, nustatytą EXW sąlygomis kiekvienai produkto rūšiai, apibūdintai 22 konstatuojamojoje dalyje. Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, eksporto kaina ir normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo pakoreguotos atsižvelgiant į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Buvo pakoreguotos transporto išlaidos (vežimo vietoje ir jūrų frachto) atsižvelgiant į turimus faktus, vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, t. y. prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija.

         Dempingo skirtumas

                  (47)

                  Komisija palygino vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina kiekvienai produkto rūšiai, kaip nustatyta pirmiau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis.

            —   eksportuojantiems gamintojams, kuriems per pradinį tyrimą suteiktas RER.

                  (48)

                  Remiantis šiais duomenimis, vidutinis svertinis dempingo skirtumas, išreikštas kainos, draudimo ir frachto (toliau – CIF) Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, Sąjungos rinkoje ir kitose trečiosiose šalyse viršijo 45 %

            —   eksportuojantiems gamintojams, kuriems per pradinį tyrimą nesuteiktas RER.

                  (49)

                  Vidutinis svertinis dempingo skirtumas, išreikštas kainos, draudimo ir frachto (toliau – CIF) Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, Sąjungos rinkoje ir kitose trečiosiose šalyse viršijo 100 %

            ii)
            Kinijos gamyba ir gamybos pajėgumas

         Kinijos gamyba

                  (50)

                  Kadangi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo ir nėra viešai prieinamos informacijos, KLR gamybos apimtis buvo nustatyta remiantis pareiškėjo prašyme atlikti šią peržiūrą pateiktais įverčiais, pagrįstais jo žiniomis apie rinką.

                  (51)

                  Pareiškėjas apskaičiavo gabonmedžio faneros gamybos Kinijoje apimtį remdamasis 2014 m. į Kiniją importuotų gabonmedžio rąstų, kurie buvo naudojami faneros gamybai, skaičiumi. Remiantis šiais duomenimis, apskaičiuota, kad gabonmedžio faneros gamybos apimtis buvo ne mažesnė kaip 290 000 m3 ir ne didesnė kaip 2,9 mln. m3, priklausomai nuo gaminamo produkto rūšies, kaip apibūdinta 22 konstatuojamojoje dalyje, kuri atitinkamai yra grynoji gabonmedžio fanera ir negrynoji gabonmedžio fanera. Tai yra ne mažiau kaip 1,5 karto ir ne daugiau kaip 15 kartų daugiau nei bendras Sąjungos suvartojimas.

         Kinijos gamybos pajėgumas

                  (52)

                  Kadangi Kinijos gabonmedžio faneros gamintojai nebendradarbiavo ir nebuvo kitos informacijos apie Kinijos gabonmedžio faneros pramonę, Kinijos faneros pramonės padėtis apskritai (nepaisant naudojamos medienos rūšies) buvo išnagrinėta taip, kaip ankstesnėje peržiūroje. Vadovaujantis ankstesniais tyrimais buvo patvirtinta, kad fanerą gamina tos pačios bendrovės, naudodamos tą pačią įrangą, nepriklausomai nuo naudojamos medienos rūšies. Ankstesnėje peržiūroje taip pat nustatyta, kad gabonmedžio fanera yra pelningesnė nei kitų rūšių fanera. Todėl, kadangi nėra nustatyta priemonių, tikėtina, kad Kinijos gamintojai savo gamyboje pereina prie pelningesnės gabonmedžio faneros gamybos.

                  (53)

                  Remiantis šiais duomenimis, galimą didelį Kinijos gamybos pajėgumą rodo visų rūšių faneros gamybos apimtis, kuri, remiantis FAO statistiniais duomenimis, per PTL buvo 113 mln. m3. Todėl tereikia tik mažą dalį kitų rūšių medienos faneros gamybos pakeisti gabonmedžio faneros gamyba, kad labai padidėtų gabonmedžio faneros, kuri gali būti eksportuojama, gamybos apimtis.

            iii)
            Sąjungos rinkos patrauklumas

                  (54)

                  Pagrindinis veiksnys, naudojamas siekiant nustatyti Sąjungos rinkos patrauklumą, jei būtų panaikintos priemonės, buvo Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainų lygis palyginti su Kinijos eksporto į Sąjungą kainų lygiu. 45 konstatuojamojoje dalyje nurodytuose komerciniuose pasiūlymuose Sąjungos rinkai ir kitoms trečiosioms šalims nurodyta, kad per PTL Sąjungos rinka buvo tikrai patraukli, kadangi Kinijos gabonmedžio faneros eksporto į Sąjungos rinką kaina buvo didesnė nei Kinijos eksporto į kitų trečiųjų šalių rinkas, kurioms buvo pateikti komerciniai pasiūlymai, išskyrus Norvegiją. Būtent, pasiūlyta eksporto kaina Sąjungos rinkai buvo apie 30 % didesnė nei Bosnijai ir Hercegovinai, ir apie 40 % didesnė nei Turkijai ir Persijos įlankos šalims. Kadangi nėra statistinių duomenų apie Kinijos gabonmedžio faneros eksporto į šias šalis apimtį, nebuvo galima nustatyti reprezentatyvumo pagal apimtį. Tačiau dėl galimai didesnių eksporto į Sąjungą kainų Sąjungos rinka yra patrauklesnė, kadangi eksportas į Sąjungą būtų pelningesnis.

                  (55)

                  Be to, antidempingo muitą Kinijos fanerai (8) taiko Korėjos Respublika, Marokas ir Turkija, o Jungtinės Amerikos Valstijos 2017 m. sausio mėn. paskelbė preliminarų sprendimą dėl kompensacinių priemonių Kinijos fanerai. Taigi Kinijos eksportuojančių gamintojų galimybės patekti į šias rinkas ir jų produkcijos eksportas ar eksporto nukreipimas į šias rinkas bus ribotas. Dėl šios priežasties Sąjungos rinka yra dar patrauklesnė Kinijos faneros importui.

                  (56)

                  Todėl tikėtina, kad, jeigu priemonės būtų panaikintos, atsižvelgiant į didelį Kinijos gamybos pajėgumą, kuris gali būti lengvai padidintas, vėl būtų daug eksportuojama iš Kinijos į Sąjungos rinką. Svarbu nepamiršti, kad prieš tai, kai 2004 m. buvo nustatytos pirminės priemonės, Kinijos pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje sudarė 83 606 m3, o tai atitinka 44 % Sąjungos suvartojamo kiekio per dabartinį PTL.

            3.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

                  (57)

                  Taigi, didelis Kinijos gamybos pajėgumas, Kinijos gamintojų galimybės lengvai padidinti produkcijos, skirtos eksportui, apimtį, galimos didelės dempingo kainos kitose trečiųjų šalių rinkose ir Sąjungos rinkoje, taip pat Sąjungos rinkos patrauklumas rodo, kad panaikinus priemones tikėtina, jog Kinijos eksportuojantys gamintojai vėl pateks į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir importuos didelį kiekį produkcijos. Todėl daroma išvada, kad, jei būtų leista nebetaikyti dabartinių antidempingo priemonių, yra dempingo pasikartojimo tikimybė.

            D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

                  (58)

                  Žinoma, kad Sąjungoje panašų produktą gamina trylika gamintojų Prancūzijoje, Graikijoje, Vengrijoje, Italijoje ir Ispanijoje. Bendra Sąjungos gamybos apimtis – 162 000 m3. Visą Sąjungos produkciją pagaminantys Sąjungos gamintojai yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

                  (59)

                  Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti penki Sąjungos gamintojai, kurie per PTL pagamino 74 % bendro Sąjungoje pagaminto produkto kiekio.

            E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

      1.   Sąjungos suvartojimas

                  (60)

                  Gabonmedžio faneros suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis skundą pateikusių Sąjungos gamintojų ir kitų Sąjungos gamintojų pardavimo apimtimi Sąjungos rinkoje ir importo į Sąjungą iš trečiųjų šalių apimtimi, pagrįsta Eurostato duomenimis.

                  (61)

                  Sąjungos suvartojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                     1 lentelė

                     Sąjungos suvartojimas

                              2012 m.

                              2013 m.

                              2014 m.

                              PTL

                              Bendras suvartojimas (m3)

                              181 749

                              176 005

                              175 652

                              188 727

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 97

                                 97

                                 104

                                 Šaltinis: prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Eurostato duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                  (62)

                  Nuo 2012 m. iki 2013 m. Sąjungos suvartojimas sumažėjo. 2012–2014 m. laikotarpiu mažėjimo tendencija palaipsniui stabilizavosi, o per PTL suvartojimas pradėjo didėti, kadangi šiek tiek pagerėjo tam tikros pramoninės veiklos padėtis. Dėl šios priežasties nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas šiek tiek padidėjo – 4 %

                  (63)

                  Tačiau ši padėtis turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į pokyčius po ankstesnės peržiūros. Nuo ankstesnės peržiūros PTL (2008 m. spalio 1 d.–2009 m. rugsėjo 30 d.) iki dabartinės peržiūros PTL, nepaisant šiek tiek didėjančios tendencijos dabartiniu nagrinėjamuoju laikotarpiu, Sąjungos suvartojimas iš viso sumažėjo 35 % (nuo 291 421 m3 ankstesnės peržiūros PTL iki 188 727 m3 dabartinės peržiūros PTL). Bendra mažėjimo tendencija, kuri faktiškai prasidėjo dar prieš ankstesnę peržiūrą, buvo paaiškinta tuo, kad gabonmedžio fanerą iš dalies pakeitė kitos tropinės medienos fanera. Ekonomikos krizė ir dėl jos tam tikros pramoninės veiklos, įskaitant statybą, vandens sportą ir lengvųjų komercinių/turistinių transporto priemonių gamybą, sumažėjimas taip pat buvo gabonmedžio faneros paklausos sumažėjimo Sąjungoje veiksniai.

            2.   Importo iš KLR apimtis, kainos ir rinkos dalis

      2.1.   Importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis

         2 lentelė

         Importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis

                  2012 m.

                  2013 m.

                  2014 m.

                  PTL

                  Importo apimtis (m3)

                  1 043

                  0

                  62

                  0

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     0

                     6

                     0

                  Rinkos dalis (%)

                  0,57

                  0,00

                  0,04

                  0,00

                     Šaltinis: Eurostatas

                  (64)

                  Pradinio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos rinkos dalis sparčiai padidėjo faktiškai nuo nulio iki 18,7 % (9) Vėliau, per ankstesnės peržiūros PTL ji sumažėjo iki 4,3 % (12 620 m3) (10). Dabartinės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu iš Kinijos faktiškai nebuvo importuojama, išskyrus 2012 m., kai Kinijos importo apimtis sudarė apie 1 000 m3.

            2.2.   Importo kaina ir priverstinis kainų mažinimas

         3 lentelė

         Vidutinė importo iš KLR kaina ir priverstinis kainų mažinimas

                  2012 m.

                  2013 m.

                  2014 m.

                  PTL

                  Vidutinė kaina (EUR/m3)

                  549

                  0,00

                  168

                  0,00

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     0

                     31

                     0

                     Šaltinis: Eurostatas

                  (65)

                  Didelis kiekis produkto iš Kinijos buvo importuojamas tik 2012 m. Tais metais vidutinė importo iš Kinijos kaina buvo 549 EUR/m3, kuri buvo gerokai mažesnė nei Sąjungos pramonės kainos tais pačiais metais (756 EUR/m3).

            3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

         4 lentelė

         Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis, rinkos dalis ir kainos

                  2012 m.

                  2013 m.

                  2014 m.

                  PTL

                     Gabonas

                     40 467

                     43 964

                     41 029

                     42 711

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     109

                     101

                     106

                  Rinkos dalis (%)

                  22,3

                  25,0

                  23,4

                  22,6

                  Vidutinė kaina EUR m3

                  628,64

                  625,76

                  636,40

                  645,32

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     100

                     101

                     103

                     Marokas

                     15 431

                     7 298

                     5 182

                     4 492

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     47

                     34

                     29

                  Rinkos dalis (%)

                  8,5

                  4,1

                  3,0

                  2,4

                  Vidutinė kaina EUR m3

                  662,27

                  678,51

                  696,75

                  700,81

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     102

                     105

                     106

                     Kitos trečiosios šalys
                      (*1)

                     774

                     549

                     1 550

                     78

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     71

                     200

                     10

                  Rinkos dalis (%)

                  0,4

                  0,3

                  0,9

                  0,0

                  Vidutinė kaina EUR m3

                  545,80

                  572,55

                  576,47

                  842,50

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     105

                     106

                     154

                     Kitos trečiosios šalys (iš viso)

                     56 672

                     51 812

                     47 761

                     47 281

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     91

                     84

                     83

                  Rinkos dalis (%)

                  31,2

                  29,4

                  27,2

                  25,1

                  Vidutinė kaina EUR m3

                  636,66

                  632,63

                  641,01

                  650,92

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     99

                     101

                     102

                  (66)

                  Nagrinėjamuoju laikotarpiu importą iš kitų trečiųjų šalių sudarė beveik vien tik importas iš Gabono ir Maroko, o importo dalis iš visų kitų trečiųjų šalių buvo nedidelė. Importas iš Gabono ir Maroko į Sąjungą nuolat mažėjo nuo 55 899 m3 2012 m. iki maždaug 47 203 m3 per PLT, t. y. 16 % Kadangi Sąjungos suvartojimas padidėjo tik 4 % (žr. 62 konstatuojamąją dalį ir 1 lentelę), Gabono ir Maroko užimama rinkos dalis dar labiau sumažėjo, t. y. nuo 30,8 % 2012 m. iki 25,0 % per PTL arba 5,7 procentinio punkto.

                  (67)

                  Dabartinės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Gabono ir Maroko kainos buvo vidutiniškai 16–17 % mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos (žr. 8 lentelę). Palyginti su importo iš Kinijos kainomis 2012 m. (vieninteliais nagrinėjamojo laikotarpio metais, kai Kinija į Sąjungą eksportavo didelį produkto kiekį), importo iš šių dalių kainos buvo vidutiniškai 16 % didesnės nei importo iš Kinijos kainos.

                  (68)

                  Kalbant konkrečiau, Gabonas yra didžiausia į Sąjungą eksportuojanti trečioji šalis. Importo apimtis iš Gabono išaugo nuo 40 467 m3 2012 m. iki 42 711 m3 per PTL, t. y. 6 % Padidėjus apimčiai šiek tiek padidėjo jo rinkos dalis – nuo 22,3 % 2012 m. iki 22,6 % per PTL, t. y. 0,3 procentinio punkto. Vidutinės importo iš Gabono kainos buvo 17–18 % mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos (žr. 8 lentelę), tačiau jos buvo didesnės už vidutinės importo iš Kinijos kainas 2012 m. – vieninteliais metais, kai ši šalis į Sąjungą importavo didelį produkto kiekį. Šios kainos taip pat buvo didesnės už galimas importo iš Kinijos kainas, grindžiamas per PTL pateiktais komerciniais pasiūlymais, kaip nurodyta 45 konstatuojamojoje dalyje. Jos šiek tiek didėjo nuo 628,64 EUR/m3 2012 m. iki 645,32 EUR/m3 per PTL, t. y. padidėjo 3 %.

                  (69)

                  Kalbant apie Maroką, nagrinėjamuoju laikotarpiu jo importo apimtis labai sumažėjo (nuo 15 431 m3 2012 m. iki 4 492 m3 per PTL). Taigi jo rinkos dalis sumažėjo nuo 8,5 % 2012 m. iki 2,4 % per PTL. Importo iš Maroko kainos buvo didesnės nei importo iš Kinijos kainos 2012 m. ir didesnės nei galimos importo kainos, grindžiamos per PTL pateiktais komerciniais pasiūlymais, kaip nurodyta 45 konstatuojamojoje dalyje.

            4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

      4.1.   Bendrosios pastabos

                  (70)

                  Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.

                  (71)

                  Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti žalą atlikta atranka.

                  (72)

                  Siekdama nustatyti žalą Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija įvertino su visa Sąjungos pramone susijusius makroekonominius rodiklius remdamasi informacija, kurią pareiškėjas pateikė prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, ir atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais atsakymais. Mikroekonominius rodiklius, susijusius vien tik su atrinktomis bendrovėmis, Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai tinkamai atspindėjo Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                  (73)

                  Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.

                  (74)

                  Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

            4.2.   Makroekonominiai rodikliai

      4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                  (75)

                  Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                     5 lentelė

                     Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                              2012 m.

                              2013 m.

                              2014 m.

                              PTL

                              Gamybos apimtis (m3)

                              143 729

                              145 002

                              146 287

                              147 767

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 103

                              Gamybos apimtis (m3)

                              179 561

                              182 583

                              184 388

                              184 738

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 102

                                 103

                                 103

                              Pajėgumų naudojimas (%)

                              80

                              79

                              79

                              80

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 99

                                 99

                                 100

                                 Šaltinis: prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, patikrinti klausimyno atsakymai.

                  (76)

                  Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis šiek tiek išaugo nuo 143 729 m3 2012 m. iki 147 767 m3 per PTL, t. y. 3 % Šis padidėjimas rodo, jog šiek tiek išaugo gabonmedžio rinka Sąjungoje, kaip nurodyta 62 konstatuojamojoje dalyje. Nepaisant šio nedidelio padidėjimo, Sąjungos pramonės gamybos apimtis išliko mažesnė nei pradinio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu ir per ankstesnės peržiūros PTL, t. y. mažiau negu 267 591 m3. Tai rodo suvartojimo sumažėjimą rinkoje ir tai, kad gamyba daugiausia priklauso nuo užsakymų.

                  (77)

                  Gamybos pajėgumai šiek tiek išaugo, atsižvelgiant į gamybos apimtį, nuo 179 561 m3 2012 m. iki 184 738 m3 per PTL, t. y. 3 % Tačiau šie pajėgumai yra gerokai mažesnio lygio nei ankstesnėje peržiūroje, t. y. 68 % mažesni nei per ankstesnės peržiūros PTL nustatyti 577 205 m3 pajėgumai. Taip buvo dėl to, kad tam tikras skaičius Sąjungos gabonmedžio faneros gamintojų, įskaitant didžiausią Sąjungos gamintoją Plysorol, nutraukė veiklą ir kad veiklą tebetęsiantys Sąjungos gamintojai sumažino savo gamybos apimtį.

                  (78)

                  Kadangi gamybos pajėgumai buvo pakoreguoti daugiausia prieš nagrinėjamąjį laikotarpį tam, kad atitiktų mažesnį suvartojimo lygį, pajėgumų naudojimo koeficientai buvo stabilūs ir didesnio lygio palyginti su per ankstesnės peržiūros PTL nustatytais koeficientais (41 %) (11).

            4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                  (79)

                  Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                     6 lentelė

                     Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                              2012 m.

                              2013 m.

                              2014 m.

                              PTL

                              Pardavimo apimtis (m3)

                              124 033

                              124 193

                              127 829

                              141 446

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 100

                                 103

                                 114

                              Rinkos dalis (%)

                              68,2

                              70,6

                              72,8

                              74,9

                                 Šaltinis: prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, patikrinti klausimyno atsakymai.

                  (80)

                  Pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo 124 033 m3 2012 m. iki apytiksliai 141 446 m3 per PTL, t. y. 14 % – daugiau nei padidėjo suvartojimas (4 %), kaip nurodyta 62 konstatuojamojoje dalyje. Todėl pardavimo apimties padidėjimas, taip pat atsižvelgiant į tai, kad tuo pačiu metu sumažėjo importas iš kitų trečiųjų šalių, kaip aprašyta 66 konstatuojamojoje dalyje, lėmė tai, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo nuo 68,2 % 2012 m. iki 74,9 % per PTL. Tačiau šis rinkos dalies lygis tebėra mažesnis nei Sąjungos pramonės rinkos dalis (80,2 %) per ankstesnės peržiūros PTL.

            4.2.3.   Augimas

                  (81)

                  Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 4 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo labiau, t. y. 14 %, jos rinkos dalis padidėjo 6,7 procentinio punkto.

            4.2.4.   Užimtumas ir našumas

                  (82)

                  Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                     7 lentelė

                     Užimtumas ir našumas

                              2012 m.

                              2013 m.

                              2014 m.

                              PTL

                              Darbuotojų skaičius

                              543

                              480

                              470

                              492

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 88

                                 87

                                 91

                              Našumas (m3 vienam darbuotojui)

                              265

                              302

                              311

                              300

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 114

                                 118

                                 113

                                 Šaltinis: prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, patikrinti klausimyno atsakymai.

                  (83)

                  2012–2014 m. laikotarpiu užimtumas Sąjungos pramonėje sumažėjo 13 %, o vėliau, nuo 2014 m. iki PTL, šiek tiek padidėjo – 4 % Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas sumažėjo 9 % Dėl veiklą nutraukusių bendrovių ir bendrovių restruktūrizavimo užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė tik pusę per ankstesnės peržiūros PTL nustatyto lygio (983 asmenys).

                  (84)

                  Kaip paaiškinta 76 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis padidėjo 3 % Taigi našumas, vertinamas pagal vieno darbuotojo metinį našumą (kubiniais metrais) nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 13 % Tai susiję su tuo, jog gamyba šiek tiek išaugo, o užimtumo lygis sumažėjo. Tai rodo Sąjungos gamintojų didesnį efektyvumą ir restruktūrizacijos rezultatus.

            4.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

                  (85)

                  Kaip minėta 29 konstatuojamojoje dalyje, per PTL nagrinėjamasis produktas nebuvo importuojamas iš KLR. Todėl šiuo laikotarpiu Sąjungos rinkoje nebuvo galima nustatyti dempingo ir įvertinti dempingo skirtumo dydžio. Taigi nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat nebuvo tiesioginio spaudimo kainoms Sąjungos rinkoje. Remiantis šiais duomenimis, galiojančios antidempingo priemonės iš esmės buvo veiksmingos.

            4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

      4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

                  (86)

                  Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                     8 lentelė

                     Vidutinės pardavimo kainos ir vieneto sąnaudos

                              2012 m.

                              2013 m.

                              2014 m.

                              PTL

                              Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR/m3)

                              756

                              760

                              771

                              780

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 101

                                 102

                                 103

                              Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/m3)

                              783

                              762

                              759

                              778

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 97

                                 97

                                 99

                                 Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                  (87)

                  Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina padidėjo 3 % Vis dėlto šie kainų lygiai buvo žemesni nei nustatyti ankstesnės peržiūros metu, kai jie padidėjo nuo 786 EUR/m3 2006 m. iki 887 EUR/m3 per PTL ir labiausiai išaugo iki 930 EUR/m3 2008 m. (12)

                  (88)

                  Per nagrinėjamąjį laikotarpį vieneto gamybos sąnaudos šiek tiek sumažėjo – 1 %

                  (89)

                  Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonė buvo derinama prie suprastėjusios padėties rinkoje mažinant jos gamybos pajėgumus ir gamybos sąnaudas, palyginti su ankstesnės peržiūros PTL. Kaip paaiškinta 77 konstatuojamojoje dalyje, dėl šios priežasties iki nagrinėjamojo laikotarpio stambūs Sąjungos gamintojai nutraukė veiklą ir sumažino gamybos apimtį, o kaip aprašyta 84 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pagerintas našumas.

            4.3.2.   Darbo sąnaudos

                  (90)

                  Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                     9 lentelė

                     Darbo sąnaudos

                              2012 m.

                              2013 m.

                              2014 m.

                              PTL

                              Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                              32 266

                              33 259

                              33 516

                              32 638

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 103

                                 104

                                 101

                                 Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                  (91)

                  Nuo 2012 m. iki PTL atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos buvo stabilios. Jos padidėjo tik šiek tiek – 1 %

            4.3.3.   Atsargos

                  (92)

                  Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                     10 lentelė

                     Atsargos

                              2012 m.

                              2013 m.

                              2014 m.

                              PTL

                              Laikotarpio pabaigos atsargos (m3)

                              10 172

                              10 780

                              12 060

                              7 661

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 106

                                 119

                                 75

                              Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi

                              9

                              9

                              10

                              7

                                 Indeksas (2012 m. = 100)

                                 100

                                 106

                                 117

                                 73

                                 Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                  (93)

                  Paprastai, kaip nustatyta ir pradinio tyrimo metu, gabonmedžio fanera gaminama pagal užsakymą ir todėl jos atsargų kiekis yra tipiškai nedidelis. Tačiau ankstesnės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargų kiekis išaugo – per ankstesnės peržiūros PTL dėl sumažėjusios pardavimo apimties jis siekė 6 589 m3. Dabartinės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargų kiekis tebebuvo palyginti didelis ir sumažėjo tik dabartiniu PTL. Bet kokiu atveju, kiekis buvo didesnis nei būtų galima pagrįstai jį laikyti parduotų, bet dar nepristatytų, prekių kiekiu.

                  (94)

                  Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį laikotarpio pabaigos atsargos sumažėjo 25 % Laikotarpio pabaigos atsargos kaip produkcijos procentinė dalis sumažėjo nuo 9 % 2012 m. iki 7 % per PTL, t. y. 2 procentiniais punktais.

            4.3.4.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

         11 lentelė

         Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą

                  2012 m.

                  2013 m.

                  2014 m.

                  PTL

                  Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

                  – 3,5

                  – 0,2

                  1,6

                  0,3

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     195

                     247

                     208

                  Grynųjų pinigų srautas (EUR)

                  2 212 306

                  3 019 172

                  3 020 670

                  1 614 559

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     136

                     137

                     73

                  Investicijos (EUR)

                  665 967

                  3 052 041

                  9 226 166

                  1 991 786

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     458

                     1 385

                     299

                  Investicijų grąža (%)

                  – 8,2

                  – 0,4

                  3,9

                  0,7

                     Indeksas (2012 m. = 100)

                     100

                     195

                     247

                     208

                     Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                  (95)

                  Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas buvo labai mažas. Nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje jis buvo neigiamas, o 2014 m. ir PTL tapo tik šiek tiek teigiamas. Bendrai pelningumas padidėjo nuo – 3,5 % 2012 m. iki 0,3 % per PTL. Šis lygis yra gerokai mažesnis nei nustatytas ankstesnės peržiūros metu – tada jis svyravo nuo 4,3 % iki 9,8 % Kaip paaiškinta 86–89 konstatuojamosiose dalyse, pelningumas padidėjo dėl šiek tiek išaugusių pardavimo kainų ir pardavimo apimties, taip pat dėl šiek tiek sumažėjusių gamybos sąnaudų, kurios taip pat iš dalies sumažėjo dėl padidėjusio našumo.

                  (96)

                  Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas augo nuo 2012 m. iki 2014 m., o per PTL jis mažėjo ir pasiekė mažesnį nei 2012 m. lygį. Bendrai absoliučiaisiais skaičiais grynųjų pinigų srautas buvo nedidelis visu nagrinėjamuoju laikotarpiu ir gerokai mažesnis nei ankstesnės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu, kurio metu jis svyravo nuo 10,5 mln. EUR iki 15,9 mln. EUR. Mažas grynųjų pinigų srautas atitinka dabartinės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu nustatytą mažą pelningumą.

                  (97)

                  Dėl Sąjungos pramonės sumažėjimo nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (2012 m.) investicijos buvo labai nedidelės ir iš esmės mažesnės nei nustatyta ankstesnėje peržiūroje, taip pat mažesnės nei būtina ilgalaikio turto nusidėvėjimui kompensuoti. 2013 m. ir 2014 m. jos pasiekė panašų lygį kaip ankstesnėje peržiūroje (3,6 mln. EUR–8,1 mln. EUR), tačiau per dabartinio tyrimo PTL jos vėl sumažėjo.

                  (98)

                  Investicijų grąža išreiškiama ilgalaikio turto grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2012 m. ir 2013 m. buvo neigiama ir šiek tiek teigiama 2014 m. ir per PTL ir atspindėjo pelningumo tendenciją. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo nuo – 8,2 % iki 0,7 %

                  (99)

                  Kalbant apie pajėgumą padidinti kapitalą, dėl mažo Sąjungos pramonės pelno ir jos silpno pajėgumo užtikrinti grynųjų pinigų srautą vidinis grynųjų pinigų srautas išaugo labai nedaug. Taigi pajėgumas padidinti kapitalą, palyginti su ankstesne peržiūra, sumažėjo. Kai kuriais atvejais tai turėjo įtakos investavimui.

            5.   Išvada dėl žalos

                  (100)

                  Analizė parodė, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo labai silpna. Po ankstesnės peržiūros sumažėjus suvartojimui Sąjungos rinkoje, kaip aprašyta 62 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonė buvo priversta prisiderinti prie suprastėjusių rinkos sąlygų, kurios pagerėjo tik per PTL. Sąjunga reagavo restruktūrizuodama ir gerokai sumažindama pramonę – dėl to veiklą nutraukė daug Sąjungos gamintojų, gerokai sumažėjo užimtumas, taip pat, palyginti su ankstesne peržiūra, labai sumažėjo gamybos pajėgumai ir gamybos apimtis. Šios pastangos buvo bepradedančios atsipirkti besibaigiant dabartinės peržiūros nagrinėjamajam laikotarpiui, kai Sąjungos pramonės našumas, pardavimas, rinkos dalis ir pelningumas vėl padidėjo. Tačiau Sąjungos pramonės atsigavimo procesas yra lėtas ir vis dar pradiniame etape, kadangi per PTL gautas pelnas buvo labai mažas, palyginti su ankstesnės peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu gautu pelnu.

            F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO ARBA TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

                  (101)

                  Ankstesnėje peržiūroje padaryta išvada, kad nustojus galioti priemonėms žala, susijusi su nagrinėjamojo produkto importu dempingo kainomis iš Kinijos, Sąjungos pramonei gali pasikartoti (13).

                  (102)

                  Po ankstesnės peržiūros padėtis Sąjungos gabonmedžio faneros rinkoje suprastėjo, nes sumažėjo suvartojimas, kaip aprašyta 63 konstatuojamojoje dalyje. Taigi ankstesnės peržiūros metu pastebėtas atsigavimas vėliau pakeitė kryptį ir Sąjungoje daug bendrovių nutraukė veiklą. Tik paskutiniais dvejais dabartinės peržiūros nagrinėjamojo laikotarpio metais Sąjungos pramonė vėl tapo pelninga, tačiau pelnas tebebuvo labai nedidelis ir per PTL jis buvo tik šiek tiek didesnis, kokio reikia, kad būtų subalansuotas pelnas ir nuostolis.

                  (103)

                  Dabartinė peržiūra parodė, kad Sąjungos pramonės padėtis yra labai silpna. Todėl Sąjungos pramonė būtų labai pažeidžiama, jei importas iš Kinijos dempingo ir mažomis kainomis vėl patektų į Sąjungos rinką. Todėl labai tikėtina, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, materialinė žala pasikartotų. Šis vertinimas grindžiamas keletu veiksnių.

                  (104)

                  Pirma, kaip aprašyta 52 ir 53 konstatuojamosiose dalyse, atsižvelgiant į didelius Kinijos eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumus, didelius numatomus nepanaudotus Kinijos pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, tikėtina, kad, jei nebus nustatytos priemonės, importas iš Kinijos atsinaujins ir jo bus didelis kiekis. Siekiant įrodyti, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai gali greitai padidinti gabonmedžio faneros gamybą ir eksportą, primenama, kad pradinio tyrimo metu nustatyta, jog Kinijos eksportuojantys gamintojai sugebėjo padidinti eksportą į Sąjungos rinką nuo maždaug 9 500 m3 iki daugiau kaip 83 500 m3 per mažiau nei trejus metus (nuo 2001 m. iki 2003 m. vidurio).

                  (105)

                  Veiksnių, kurie rodytų, jog gabonmedžio mediena faneros gamyboje buvo stabiliai keičiama kitų rūšių mediena, nenustatyta. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijos gamintojai tebenaudoja gabonmedžio medieną faneros gamyboje, kaip nurodyta 51 konstatuojamojoje dalyje, kadangi Kinijos gabonmedžio faneros gamybos apimtis yra labai didelė. Dėl nustatytų antidempingo muitų, nagrinėjamuoju laikotarpiu iš Kinijos beveik nebuvo importuojama, tačiau, kaip pasitvirtino atlikus tyrimą, tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos rinkoje buvo gabonmedžio faneros paklausa.

                  (106)

                  Antra, kalbant apie tikėtiną kainos, kuria Kinijos eksportuojantys gamintojai eksportuotų produktą į Sąjungos rinką, lygį, kadangi per PTL iš Kinijos nebuvo importuojama, šis lygis grindžiamas komerciniais pasiūlymais Sąjungos rinkai ir kitoms trečiosioms šalims, nurodytais prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, kaip aprašyta 45 konstatuojamojoje dalyje. Remiantis šiais duomenimis, kainos svyruotų nuo 313 EUR/m3 iki 540 EUR/m3. Kad šios kainos yra reprezentatyvios, buvo patvirtinta pagal 14 straipsnio 6 dalies duomenų bazėje nustatytą kainų lygį po dabartinės peržiūros PTL, kaip minėta 45 konstatuojamojoje dalyje.

                  (107)

                  Remiantis šiais duomenimis, dėl importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonės kainos būtų priverstinai sumažintos vidutiniškai daugiau nei 100 %.

                  (108)

                  Remiantis tikėtinu scenarijumi, kad nagrinėjamasis produktas dideliais kiekiais būtų vėl importuojamas iš Kinijos į Sąjungos rinką dempingo kainomis, kurios yra gerokai mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos, Sąjungos pramonė negalės išlaikyti dabartinio kainų lygio. Šis tikėtinas kainų smukdymas tikrai pakenktų dabartiniam vis dar silpnam Sąjungos pramonės atsigavimui ir Sąjungos pramonė labai greitai patirtų nuostolių.

                  (109)

                  Be to, greitai sumažėtų Sąjungos pramonės pardavimas ir ji greitai netektų Sąjungos rinkos dalies ir todėl sumažėtų gamyba. Dėl šios priežasties pajėgumų naudojimo koeficientas, kuris pasiekė priimtiną lygį tik po reikšmingo restruktūrizavimo proceso, vėl sumažėtų. Tikėtina, kad dėl šio pokyčio dar daugiau Sąjungos gamintojų nutrauktų veiklą. Iš tiesų, atsižvelgiant į vis dar silpną Sąjungos pramonės padėtį, neatmetama galimybė, kad kiltų grėsmė net pačiam šios pramonės egzistavimui Sąjungoje.

                  (110)

                  Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, jeigu priemonės nustos galioti, yra tikimybė, jog dėl atnaujinto nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos dempingo kainomis bus iš naujo greitai daroma materialinė žala.

            G.   SĄJUNGOS INTERESAI

      1.   Pirminės pastabos

                  (111)

                  Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Kinijai taikant galiojančias priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

            2.   Sąjungos pramonės interesai

                  (112)

                  Toliau taikant antidempingo priemones nagrinėjamojo produkto importui iš Kinijos, pagerėtų galimybė Sąjungos pramonei pasiekti pagrįstą pelningumo lygį, kadangi šios priemonės padėtų Sąjungos pramonei išlaikyti pagrįsto lygio kainas, kurios padengtų gamybos sąnaudas. Šios priemonės užkirstų kelią Kinijos eksportuojantiems gamintojams labai padidinti eksporto apimtį maža ir dempingo kaina ir taip išstumti Sąjungos pramonę iš rinkos. Iš tiesų, yra aiški tikimybė, kad pasikartos didelis žalingas dempingo poveikis, kurio Sąjungos pramonė neatlaikytų, ypač atsižvelgiant į jos pažeidžiamą padėtį po rinkos sąlygų suprastėjimo. Priemonėmis būtų sudaryta galimybė Sąjungos pramonei tvirčiau atsigauti ir pagerinti ekonominius bei finansinius rodiklius siekiant stabilaus ir normalaus pelningumo. Kita vertus, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, kiltų grėsmė pačiam Sąjungos pramonės egzistavimui ir dėl to Sąjungos rinkoje bendrovės nutrauktų veiklą ir būtų prarandamos darbo vietos.

                  (113)

                  Atitinkamai daroma išvada, kad toliau taikant antidempingo priemones Kinijai, tikrai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

            3.   Importuotojų interesai

                  (114)

                  Inicijavimo etapu susisiekta su maždaug 36 žinomais galimais importuotojais ir (arba) naudotojais ir jų paprašyta paaiškinti savo veiklą ir, jei taikoma, užpildyti prie pranešimo apie inicijavimą pridėtą nesusijusių importuotojų atrankos formą.

                  (115)

                  Atrankos formą pateikė trylika importuotojų. Jie visi nurodė, kad iš Kinijos neimportuoja gabonmedžio faneros.

                  (116)

                  Neturint įrodymų, patvirtinančių, kad galiojančios antidempingo priemonės turėjo didelio poveikio importuotojams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo poveikio Sąjungos importuotojams.

                  (117)

                  Kalbant apie naudotojus, pagrindiniai naudotojai yra statybos pramonėje, produktas naudojamas pramoninėms reikmėms, kaip antai galutinis naudojimas transporto ir jūrininkystės sektoriuose, ir kituose sektoriuose, kaip antai baldų gamyba. Pagal prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, šie pramonės sektoriai suvartoja apie 80 % gabonmedžio faneros. Kiti pagrindiniai naudotojai yra mobilių gaminių, tokių kaip kelio, geležinkelių ir jūrų transporto priemonių, taip pat vertikalaus transporto priemonių (liftų), gamintojai.

                  (118)

                  Nei vienas iš naudotojų, su kuriais buvo susisiekta inicijavimo etapu, nepateikė pastabų. Be to, paskelbus pranešimą apie inicijavimą, nesikreipė nei vienas ūkio subjektas.

                  (119)

                  Nors nėra žinoma gabonmedžio faneros naudotojų asociacijų, Komisija susisiekė su Europos vartotojų organizacijų asociacija ir paprašė pateikti savo nuomonę. Pastabų nebuvo gauta.

                  (120)

                  Pastabų taip pat nepateikė jokie kiti naudotojai ar asociacijos.

                  (121)

                  Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas neturėtų reikšmingo neigiamo poveikio naudotojams Sąjungoje.

            4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

                  (122)

                  Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad galiojančių priemonių importuojamai Kinijos kilmės gabonmedžio fanerai tolesnis taikymas neatitiktų Sąjungos interesų.

            H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

                  (123)

                  Atsižvelgiant į išdėstytus motyvus, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 82/2011 nustatytos antidempingo priemonės importuojamai KLR kilmės gabonmedžio fanerai turėtų būti toliau taikomos.

                  (124)

                  Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos antidempingo muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas šio reglamento rezoliucinėje dalyje konkrečiai nepaminėtas, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui šios normos negali būti taikomos – jam taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

                  (125)

                  Visus prašymus taikyti šias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) reikėtų siųsti Komisijai kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kurie yra susiję, pavyzdžiui, su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus šis reglamentas bus iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

                  (126)

                  Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muito taikymas. Šioms specialioms priemonėms priskiriamas galiojančios komercinės sąskaitos faktūros, atitinkančios šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nurodytus reikalavimus, pateikimas valstybių narių muitinėms. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“ nustatytas antidempingo muitas.

                  (127)

                  Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėtų vienos iš bendrovių, kuriai taikomos mažesnės individualios muito normos, eksporto apimtis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi sąlygų, gali būti inicijuojamas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, nagrinėti, ar būtina panaikinti individualias muito normas ir nustatyti visos šalies mastu taikomą muitą,

                  (128)

                  Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

            PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
      1 straipsnis
      1.   Šiuo reglamentu Kinijos Liaudies Respublikos kilmės gabonmedžio fanerai, kuri apibrėžiama kaip fanera, kurią sudaro tiktai ne storesni kaip 6 mm medienos lakštai, kurių bent vienas išorinis gabonmedžio sluoksnis, nepadengtas nenuimama kitos medžiagos plėvele, kurios klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra ex 4412 31 10 (TARIC kodas 4412311010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
      2.   Antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

                  Bendrovė

                  Muito norma

                  Papildomas TARIC kodas

                  Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Kinijos Liaudies Respublika

                  9,6 %

                  A526

                  Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Kinijos Liaudies Respublika

                  23,5 %

                  A527

                  Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Kinijos Liaudies Respublika

                  6,5 %

                  A528

                  Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Kinijos Liaudies Respublika

                  17 %

                  A529

                  Visos kitos bendrovės

                  66,7 %

                  A999

            3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išduodančio subjekto pareigūno, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytos gabonmedžio faneros, parduodamos eksportuoti į Europos Sąjungą, (nagrinėjamoje šalyje) pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“ nustatytas muitas.
      4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
      2 straipsnis
      Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

         Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
         Priimta Briuselyje 2017 m. balandžio 5 d.

               Komisijos vardu

               Pirmininkas

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

         (2)  2004 m. lapkričio 2 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1942/2004, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikino muito, nustatyto okoumé faneros, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui, galutinį rinkimą (OL L 336, 2004 11 12, p. 4).

         (3)  2011 m. sausio 31 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 82/2011, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės gabonmedžio (okoumé) fanerai ir nutraukiama dalinė tarpinė peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį (OL L 28, 2011 2 2, p. 1).

         (4)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 161, 2015 5 14, p. 8).

         (5)  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (OL L 343, 2009 12 22, p. 51). Šis reglamentas buvo panaikintas Reglamentu (ES) 2016/1036.

         (6)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės gabonmedžio fanerai, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 34, 2016 1 29, p. 5).

         (7)  Gabonmedis yra tropinis medis, daugiausia augantis Gabone; jis taip pat auga Pusiaujo Gvinėjoje ir Kamerūne.

         (8)  SS kodas 4412 31.

         (9)  Žr. 2004 m. gegužės 17 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 988/2004, nustatančio laikinuosius antidempingo muitus okoumé fanerai, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, 77 konstatuojamąją dalį (OL L 181, 2004 5 18, p. 5).

         (10)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 82/2011 42 ir 43 konstatuojamąsias dalis.

         (*1)  Išskyrus Gaboną ir Maroką.

         Šaltinis: Eurostatas

         (11)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 82/2011 50 konstatuojamąją dalį.

         (12)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 82/2011 53 konstatuojamąją dalį.

         (13)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 82/2011 64–72 konstatuojamąsias dalis.


title: 2014 m. liepos 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 741/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro

text:
9.7.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 200/3

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 741/2014
   2014 m. liepos 8 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (1), ypač į jo 24 straipsnio 4 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos reglamentu (EB) Nr. 26/2004 (2) nustatomi, inter alia, valstybių narių įsipareigojimai, susiję su jų nacionalinių registrų duomenų apie laivų charakteristikas ir veiklą perdavimu Komisijai;

               (2)

               siekiant užtikrinti tikslų ir veiksmingą tų laivyno duomenų perdavimą, tikslinga atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priedą dėl šalių kodų, žvejybos įrankių kodų ir laivyno segmentacijos kodų, naudotinų perduodant tuos duomenis;

               (3)

               būtina nustatyti šalies kodų lentelę, kad būtų lengviau perduoti duomenis pagal Reglamento (EB) Nr. 26/2004 6 ir 8 straipsnius;

               (4)

               įstojus Kroatijai būtina atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priedo 3 lentelės žvejybos įrankių kodus įterpiant kodą, skirtą harpūnui, kuris Kroatijos laivyne naudojamas kaip pagrindinis arba pagalbinis įrankis;

               (5)

               Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priedo 5 lentelę reikėtų atnaujinti įterpiant tam tikrus atokiausiems regionams skirtus laivyno segmentų kodus, kadangi Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2104/2004 (3), kuriuo tie kodai buvo nustatyti, panaikinus Tarybos reglamentą (EB) Nr. 639/2004 (4) nebeturi poveikio. Dėl aiškumo taip pat tikslinga įrašyti Majotui skirtus naujus laivyno segmentacijos kodus;

               (6)

               todėl Reglamentas (EB) Nr. 26/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (7)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 8 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

      (2)  2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro (OL L 5, 2004 1 9, p. 5).

      (3)  2004 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2104/2004, nustatantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 639/2004 dėl atokiausiuose Bendrijos regionuose registruoto žvejybos laivyno valdymo įgyvendinimo taisykles (OL L 365, 2004 12 10, p. 19).

      (4)  2004 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 639/2004 dėl atokiausiuose Bendrijos regionuose registruoto žvejybos laivyno valdymo (OL L 102, 2004 4 7, p. 9).

      PRIEDAS
      Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priedas iš dalies keičiamas taip:

                  1)

                  po 1 lentelės įterpiama ši 1a lentelė:

                     „1a lentelė

                     Valstybių narių šalių kodai

                              Valstybė narė

                              Šalies kodas

                              Belgique/België

                              BEL

                              България

                              BGR

                              Danmark

                              DNK

                              Deutschland

                              DEU

                              Eesti

                              EST

                              Éire/Ireland

                              IRL

                              Ελλάδα

                              GRC

                              España

                              ESP

                              France

                              FRA

                              Hrvatska

                              HRV

                              Italia

                              ITA

                              Κύπρος

                              CYP

                              Latvija

                              LVA

                              Lietuva

                              LTU

                              Malta

                              MLT

                              Nederland

                              NLD

                              Polska

                              POL

                              Portugal

                              PRT

                              România

                              ROM

                              Slovenija

                              SVN

                              Suomi/Finland

                              FIN

                              Sverige

                              SWE

                              United Kingdom

                              GBR“

                  2)

                  3 lentelė pakeičiama taip:

                     „3 lentelė

                     Žvejybos įrankių kodai

                              Įrankių kategorija

                              Įrankis

                              Kodas

                              Statiniai (S) arba velkamieji (T), arba aktyvieji įrankiai (M)

                              Pelaginiai (P) arba priedugnio (D)

                              Supamieji tinklai

                              Gaubiamieji tinklai

                              PS

                              M

                              P

                              Sutrauktieji tinklai

                              LA

                              M

                              P

                              Velkamieji tinklai

                              Užmetamieji tinklai

                              SB

                              T

                              D/P

                              Jūriniai užmetamieji (daniški) tinklai

                              SDN

                              T

                              D/P

                              Škotiški velkamieji tinklai

                              SSC

                              T

                              D/P

                              Poriniai velkamieji tinklai

                              SPR

                              T

                              D/P

                              Tralai

                              Sijiniai tralai

                              TBB

                              T

                              D

                              Dugniniai tralai su kėtoklėmis

                              OTB

                              T

                              D

                              Poriniai dugniniai tralai

                              PTB

                              T

                              D

                              Įvairiagyliai tralai su kėtoklėmis

                              OTM

                              T

                              D/P

                              Pelaginiai poriniai tralai

                              PTM

                              T

                              D/P

                              Poriniai tralai su kėtoklėmis

                              OTT

                              T

                              D/P

                              Dragos

                              Laivų velkamos dragos

                              DRB

                              T

                              D

                              Rankinės dragos, naudojamos laivuose

                              DRH

                              T

                              D

                              Mechanizuotos dragos, įskaitant siurbiamąsias dragas

                              HMD

                              T

                              D

                              Keliamieji tinklai

                              Iš laivų valdomi keliamieji tinklai

                              LNB

                              M

                              P

                              Nuo kranto valdomi stacionarūs keliamieji tinklai

                              LNS

                              M

                              P

                              Žiauniniai ir pinklūs tinklai

                              Statomieji žiauniniai tinklai (su inkarais)

                              GNS

                              S

                              D

                              Dreifuojantieji tinklai

                              GND

                              S

                              D/P

                              Apsupamieji žiauniniai tinklaičiai

                              GNC

                              S

                              D/P

                              Sieniniai tinklai

                              GTR

                              S

                              D/P

                              Kombinuotieji sieniniai ir žiauniniai tinklai

                              GTN

                              S

                              D/P

                              Gaudyklės

                              Dugninės gaudyklės (tinklinės gaudyklės)

                              FPO

                              S

                              D

                              Kabliukai ir ūdos

                              Skrituliai ir kartinės ūdos (rankinės)

                              LHP

                              S

                              D/P

                              Skrituliai ir kartinės ūdos (mechanizuotos)

                              LHM

                              S

                              D/P

                              Statomosios ūdos

                              LLS

                              S

                              D

                              Dreifuojančiosios ūdos

                              LLD

                              S

                              P

                              Traukiamosios ūdos

                              LTL

                              M

                              P

                              Banginių medžiojimas

                              Harpūnai

                              HAR

                              M

                              P

                              Nežinomi įrankiai (1)

                              NK

                              Įrankių nėra (2)

                              NO

                  3)

                  5 lentelė pakeičiama taip:

                     „5 lentelė

                     Segmentacijos kodai

                              1.   Įvykio data iki 2002 m. gruodžio 31 d.

                              Laivynas

                              Segmentų kodai

                              Valstybės narės

                              MAGP kodai

                              2.   Įvykio data po 2003 m. sausio 1 d.

                              Laivyno segmentai

                              Segmentų kodai

                                 Pagrindinė teritorija

                              MFL

                                 Akvakultūra

                              AQU

                                 Ispanija – atokiausi regionai

                              Kanarų salos. Ilgis < 12 m. ES vandenys

                              CA1

                              Kanarų salos. Ilgis > 12 m. ES vandenys

                              CA2

                              Kanarų salos. Ilgis > 12 m. Tarptautiniai ir trečiųjų šalių vandenys

                              CA3

                                 Prancūzija –atokiausi regionai

                              Reunjonas. Priedugnio ir pelaginės rūšys. Ilgis < 12 m

                              4FC

                              Reunjonas. Pelaginės rūšys. Ilgis > 12 m

                              4FD

                              Prancūzijos Gviana. Priedugnio ir pelaginės rūšys. Ilgis < 12 m

                              4FF

                              Prancūzijos Gviana. Krevečių žvejybos laivai

                              4FG

                              Prancūzijos Gviana. Pelaginės rūšys. Atviros jūros laivai

                              4FH

                              Martinika. Priedugnio ir pelaginės rūšys. Ilgis < 12 m

                              4FJ

                              Martinika. Pelaginės rūšys. Ilgis > 12 m

                              4FK

                              Gvadelupa. Priedugnio ir pelaginės rūšys. Ilgis < 12 m

                              4FL

                              Gvadelupa. Pelaginės rūšys. Ilgis > 12 m

                              4FM

                              Majotas. Seineriai

                              4FN

                              Majotas. Mechaninėmis ūdomis žvejojantys laivai, mažesni nei 23 m

                              4FO

                              Majotas. Priedugnio ir pelaginės rūšys. Mažesni nei 10 m laivai

                              4FP

                                 Portugalija – atokiausi regionai

                              Madeira. Priedugnio rūšys. Ilgis < 12 m

                              4K6

                              Madeira. Priedugnio ir pelaginės rūšys. Ilgis > 12 m

                              4K7

                              Madeira. Pelaginės rūšys. Ilgis > 12 m

                              4K8

                              Azorų salos. Priedugnio rūšys. Ilgis < 12 m

                              4K9

                              Azorų salos. Priedugnio ir pelaginės rūšys. Ilgis > 12 m

                              4KA“

         (1)  Negalioja laivyno laivams arba laivams, apie kuriuos pranešta nuo 2003 m. sausio 1 d.

         (2)  Galioja tik pagalbiniams žvejybos įrankiams.“


title: 2017 m. rugsėjo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1588, kuriuo dėl Kanados kilmės pieno produktams taikomų nuolaidų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001

text:
20.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 241/18

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1588
   2017 m. rugsėjo 19 d.
   kuriuo dėl Kanados kilmės pieno produktams taikomų nuolaidų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 187 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Tarybos sprendimu (ES) 2017/38 (2) Taryba suteikė įgaliojimą Europos Sąjungos vardu laikinai taikyti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kanados išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą (toliau – Susitarimas);

               (2)

               Susitarimo 2.4 straipsnyje nustatytas muitų, taikomų Kanados kilmės prekių importui, sumažinimas ir panaikinimas, kaip nurodyta jo 2-A priede. To priedo 2 dalyje numatyta, kad Susitarimo Šalys nuo to susitarimo įsigaliojimo dienos turi panaikinti visus muitus tam tikroms kilmės statusą turinčioms prekėms. Ši taisyklė turėtų būti taikoma pienui ir pieno produktų importui į Sąjungą;

               (3)

               Komisijos reglamente (EB) Nr. 2535/2001 (3) nustatytos taisyklės, susijusios su Kanados Cheddar sūrio importo tarifine kvota Nr. 09.4513. Kadangi Susitarime numatyta panaikinti pieno produktų muitus, toji importo tarifinė kvota turėtų būti panaikinta. Todėl Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 nuostatos dėl tos tarifinės kvotos valdymo turėtų būti panaikintos. Be to, reikėtų atnaujinti tam tikras to reglamento XI priedo nuostatas;

               (4)

               Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. Siūlomi pakeitimai turėtų būti taikomi nuo dienos, kai Susitarimas pradedamas laikinai taikyti, todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti kuo greičiau;

               (5)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamentas (EB) Nr. 2535/2001 iš dalies keičiamas taip:

               a)

               29 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   IMA 1 sertifikatų 3 langelis, kuriame nurodoma informaciją apie pirkėją, ir 6 langelis, skirtas paskirties šaliai, nepildomi.“;

               b)

               iš III priedo III. B dalies išbraukiamas su kvotos numeriu 09.4513 susijęs įrašas;

               c)

               XI priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą;

               d)

               iš XII priedo išbraukiamas su Kanada susijęs įrašas.

         2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2017 m. rugsėjo 21 d.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 19 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  2016 m. spalio 28 d. Tarybos sprendimas (ES) 2017/38 dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) laikino taikymo (OL L 11, 2017 1 14, p. 1080).

      (3)  2001 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2535/2001, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno bei pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo (OL L 341, 2001 12 22, p. 29).

      PRIEDAS
      Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 XI priedas iš dalies keičiamas taip:

                  a)

                  išbraukiama A dalis;

                  b)

                  B, C ir D dalių tekstai pakeičiami taip:

                  „B.

                  Importuojant Cheddar sūrius, kurių KN kodas yra ex 0406 90 21 ir kurių kvotos numeris I priedo K dalyje yra 09.4514, o III priedo B dalyje – 09.4521:

                              1)

                              7 langelyje įrašomi žodžiai „sveiki Cheddar sūriai“;

                              2)

                              10 langelyje įrašomi žodžiai „tik naminis karvių pienas“;

                              3)

                              11 langelyje įrašomi žodžiai „ne mažiau kaip 50 %“;

                              4)

                              14 langelyje įrašomi žodžiai „ne mažiau kaip trys mėnesiai“;

                              5)

                              16 langelyje nurodomas kvotos galiojimo laikotarpis.

                  C.

                  Importuojant perdirbti skirtus Cheddar sūrius, kurių KN kodas yra ex 0406 90 01 ir kurių kvotos numeris I priedo K dalyje yra 09.4515, o III priedo B dalyje – 09.4522:

                              1)

                              7 langelyje įrašomi žodžiai „sveiki Cheddar sūriai“;

                              2)

                              10 langelyje įrašomi žodžiai „tik naminis karvių pienas“;

                              3)

                              16 langelyje nurodomas kvotos galiojimo laikotarpis.

                  D.

                  Importuojant kitus sūrius, išskyrus Cheddar sūrius, kurių KN kodas yra ex 0406 90 01 ir kurių kvotos numeris I priedo K dalyje yra 09.4515, o III priedo B dalyje – 09.4522:

                              1)

                              10 langelyje įrašomi žodžiai „tik naminis karvių pienas“;

                              2)

                              16 langelyje nurodomas kvotos galiojimo laikotarpis.“


title: 2015 m. vasario 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/172, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
5.2.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 29/11

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/172
   2015 m. vasario 4 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 4 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  EG

                  344,2

                  IL

                  103,6

                  MA

                  59,2

                  SN

                  316,2

                  TR

                  123,5

                  ZZ

                  189,3

                  0707 00 05

                  TR

                  192,3

                  ZZ

                  192,3

                  0709 91 00

                  EG

                  60,6

                  ZZ

                  60,6

                  0709 93 10

                  MA

                  231,2

                  TR

                  245,7

                  ZZ

                  238,5

                  0805 10 20

                  EG

                  49,0

                  IL

                  75,2

                  MA

                  56,6

                  TN

                  62,5

                  TR

                  64,7

                  ZZ

                  61,6

                  0805 20 10

                  IL

                  146,5

                  MA

                  90,1

                  ZZ

                  118,3

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  56,6

                  EG

                  86,6

                  IL

                  133,2

                  JM

                  115,2

                  MA

                  119,6

                  TR

                  85,4

                  ZZ

                  99,4

                  0805 50 10

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  61,7

                  0808 10 80

                  BR

                  64,8

                  CL

                  88,8

                  US

                  188,5

                  ZZ

                  114,0

                  0808 30 90

                  CL

                  307,7

                  CN

                  93,4

                  US

                  130,9

                  ZA

                  99,6

                  ZZ

                  157,9

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.