title: 2019 m. vasario 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/297, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės zomšinei odai nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
21.2.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 50/5

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/297
         2019 m. vasario 20 d.
         kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės zomšinei odai nustatomas galutinis antidempingo muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Galiojančios priemonės

                     (1)

                     Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1338/2006 (2) importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR, Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės zomšinei odai nustatė galutinį antidempingo muitą. Nustatyta priemonė – 58,9 % muitas ad valorem.

                     (2)

                     Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau – ankstesnė priemonių galiojimo termino peržiūra) Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1153/2012 (3) nusprendė toliau taikyti galiojančius antidempingo muitus.

               1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

                     (3)

                     Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (4) Komisija gavo prašymą inicijuoti galiojančių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

                     (4)

                     Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visos zomšinės odos Sąjungoje, vardu pateikė JK odos federacija (toliau – pareiškėjas), remdamasi tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi.

               1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

                     (5)

                     Nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija 2017 m. gruodžio 6 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) pranešė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

               1.4.   Suinteresuotosios šalys

                     (6)

                     Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, žinomiems Sąjungos gamintojams, nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams ir nagrinėjamosios šalies atstovams. Be pareiškėjo atstovaujamų gamintojų kitų žinomų Sąjungos zomšinės odos gamintojų nėra.

               1.5.   Atranka

                     (7)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti Sąjungos nesusijusių importuotojų ir Kinijos eksportuojančių gamintojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

                     (8)

                     Kadangi du vieninteliai Sąjungos gamintojai pagamino 100 % Sąjungos produkcijos, Sąjungos gamintojų atranka nebuvo numatyta.

               1.5.1.   Nesusijusių importuotojų atranka

                     (9)

                     Kad būtų galima nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad būtų galima atrinkti bendroves), visi nesusiję importuotojai buvo paraginti dalyvauti šiame tyrime. Tos suinteresuotosios šalys buvo prašomos Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešimo apie inicijavimą II priede prašomą informaciją.

                     (10)

                     Apie save pranešė du nesusiję importuotojai. Tačiau šios dvi bendrovės nagrinėjamojo produkto nuo ankstesnės priemonių galiojimo termino peržiūros, tiksliau nuo 2012 m., neimportavo.

               1.5.2.   KLR eksportuojančių gamintojų atranka

                     (11)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė žinomų KLR eksportuotojų arba gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuotojus arba gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti. Atstovybė į prašymą neatsiliepė. Todėl Komisija susisiekė tik su tais eksportuojančiais gamintojais, kuriuos pareiškėjas nurodė prašyme inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą.

                     (12)

                     Tačiau prašomos informacijos nepateikė ir per tyrimą nebendradarbiavo nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas.

               1.6.   Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

                     (13)

                     Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti.

                     (14)

                     Komisija klausimynus nusiuntė abiem pareiškėjo atstovaujamiems Sąjungos gamintojams. Klausimyno atsakymus pateikė abu Sąjungos gamintojai.

                     (15)

                     Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

                           Sąjungos gamintojai:

                                 —

                                 „Hutchings & Harding Ltd“, Kembridžas, Jungtinė Karalystė,

                                 —

                                 „Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa“, Turinas, Italija.

               1.7.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (16)

                     Dempingo ir žalos peržiūros tiriamasis laikotarpis apėmė laikotarpį nuo 2016 m. spalio 1 d. iki 2017 m. rugsėjo 30 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

                     (17)

                     Nagrinėjamasis produktas yra KLR kilmės zomšinė ir kombinuota zomšinė oda, supjaustyta arba nesupjaustyta į formas, įskaitant zomšinės ir kombinuotos zomšinės odos krastą, kurios KN kodai šiuo metu yra 4114 10 10 ir 4114 10 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas). Jis daugiausia naudojamas valymui ir poliravimui.

                     (18)

                     Atlikus tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir per pradinį tyrimą, nagrinėjamojo produkto ir Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto fizinės ir techninės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tos pačios, todėl tai yra panašus produktas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

               3.   DEMPINGAS

                     (19)

                     Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar baigus galioti dabartinėms priemonėms Kinijos eksportuojančių gamintojų vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

                     (20)

                     Kadangi per tyrimą nebendradarbiavo nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas (žr. 12 konstatuojamąją dalį), Komisija dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį įvertino remdamasi turimais faktais, visų pirma Eurostato ir Kinijos eksporto duomenų bazės statistiniais duomenimis, prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, viešai prieinama informacija, kaip antai oficialia Kinijos gamintojo „Henan Prosper“ interneto svetaine (6), ir iš pareiškėjo per peržiūros tyrimą gauta informacija.

               3.1.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

         3.1.1.   Normalioji vertė

                     (21)

                     Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, jei importuojama iš KLR, normalioji vertė paprastai nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje arba tokios trečiosios šalies kaina kitoms šalims, įskaitant Sąjungą, o jei tai neįmanoma – bet kokiu kitu pagrįstu pagrindu, be kita ko, remiantis už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, prireikus tinkamai pakoreguota, kad į ją būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.

               Normalioji vertė per pradinį tyrimą ir ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą

                     (22)

                     Per pradinį tyrimą Komisija panašia šalimi buvo pasirinkusi Jungtines Amerikos Valstijas (JAV) ir normaliąją vertę nustatė remdamasi JAV bendradarbiaujančio zomšinės odos gamintojo kainomis.

                     (23)

                     Nuo to laiko vienintelis JAV veikiantis zomšinės odos gamintojas savo gamybą nutraukė. Todėl per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą Komisija normaliąją vertę nustatė remdamasi vidutine importo iš Indijos į Sąjungą kaina (Indija tuo metu buvo didžiausias importuotojas į Sąjungą).

               Normalioji vertė per dabartinį tyrimą

                     (24)

                     Pranešime apie šios priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad norėdama nustatyti normaliąją vertę ji ketina naudoti kainas Sąjungoje. Ji taip pat informavo suinteresuotąsias šalis, kad kiti rinkos ekonomikos zomšinės odos gamintojai gali būti įsikūrę Indijoje, Nigerijoje, Turkijoje ir Naujojoje Zelandijoje. Todėl šias šalis būtų galima laikyti rinkos ekonomikos trečiosiomis šalimis (toliau – panašios šalys), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Tačiau pastabų negauta.

                     (25)

                     Komisija pirmiausia susisiekė su šių galimų panašių šalių atstovybėmis ir paprašė pagalbos nustatyti gamintojus jų atitinkamose šalyse, kuriuos būtų galima pakviesti bendradarbiauti kaip panašios šalies gamintojus. Tada ji visiems žinomiems zomšinės odos gamintojams tose šalyse, tiksliau septyniems žinomiems gamintojams ir dviem žinomoms gamintojų asociacijoms Indijoje, vieninteliam žinomam gamintojui Naujojoje Zelandijoje ir vieninteliam žinomam gamintojui Turkijoje nusiuntė prašymą bendradarbiauti.

                     (26)

                     Pradžioje bendradarbiauti sutiko tik vienas zomšinės odos gamintojas Indijoje. Tačiau vėliau jis neužpildė Komisijos jam nusiųsto klausimyno ir nustojo bendradarbiauti. Taigi galiausiai per tyrimą nebendradarbiavo nė vienas iš panašios šalies zomšinės odos gamintojų, su kuriais buvo susisiekta.

                     (27)

                     Kadangi rinkos ekonomikos šalies gamintojai nebendradarbiavo, Komisija nusprendė normaliąją vertę nustatyti remdamasi ta pačia metodika, kaip per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą, tiksliau remdamasi didžiausio zomšinės odos importuotojo į Sąjungą importo kainomis.

                     (28)

                     Remiantis statistiniais duomenimis (7) per PTL į Sąjungą didžiausias kiekis importuotas iš Nigerijos. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis vidutine importo į Sąjungą iš Nigerijos kaina.

               3.1.2.   Eksporto kaina

                     (29)

                     Kadangi per tyrimą nebendradarbiavo nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas (žr. 12 konstatuojamąją dalį), Komisija dempingo tęsimosi tikimybę pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį įvertino remdamasi turimais faktais. Eksporto kaina buvo nustatyta remiantis vidutine statistine importo iš KLR į Sąjungą kaina (8).

               3.1.3.   Dempingas

                     (30)

                     Komisija pagal 3.1.1 skirsnyje aprašytą metodiką nustatytą normaliąją vertę palygino su pagal 3.1.2 skirsnyje aprašytą metodiką nustatyta eksporto kaina. Atlikus dempingo skaičiavimą nustatytas 118 % dempingo skirtumas.

               3.1.4.   Išvada dėl dempingo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

                     (31)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Kinijos eksportuojantys gamintojai zomšinę odą ir toliau eksportavo į Sąjungą dempingo kainomis, tačiau eksporto apimtis buvo mažesnė nei per pradinį tyrimą.

               3.2.   Dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės analizė

                     (32)

                     Komisija toliau analizavo, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Tai darydama ji atsižvelgė į Kinijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, Kinijos eksportuotojų elgseną kitose rinkose, padėtį Kinijos vidaus rinkoje ir Sąjungos rinkos patrauklumą.

                     (33)

                     Kadangi per tyrimą nebendradarbiavo nė vienas žinomas eksportuojantis zomšinės odos gamintojas, 34–44 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės turėjo būti grindžiamos kitais šaltiniais, t. y. Eurostato duomenimis, Kinijos eksporto duomenų bazės duomenimis, prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, viešai prieinama informacija, kaip antai oficialioje Kinijos gamintojo „Henan Prosper“ interneto svetainėje pateikta informacija, ir iš pareiškėjo per peržiūros tyrimą gauta informacija.

               3.2.1.   Gamybos pajėgumai

                     (34)

                     Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisijos turima informacija apie gamybą ir nepanaudotus pajėgumus yra pagrįsta pareiškėjo pateikta informacija ir viešai prieinama informacija.

                     (35)

                     Remiantis ta informacija Kinijoje yra dideli zomšinės odos gamybos pajėgumai.

                     (36)

                     Pirma, didžiausia pasaulyje avių odos gamybos bendrovė „Henan Prosper“ yra įsikūrusi Kinijoje. Nors „Henan Prosper“ perdirba įvairių gyvūnų odas (įskaitant odas, kurios nėra priskiriamos produkto apibrėžtajai sričiai), jos gamybos pajėgumai yra 30 000 odų per dieną. „Henan Prosper“ interneto svetainėje nurodyta, kad šie pajėgumai atitinka metinius 7 mln. odų perdirbimo pajėgumus (apie 47,3 mln. kvadratinių pėdų) (9). Bendrovėje dirba 3 600 darbuotojų, jai priklauso zomšinės odos išdirbimo gamykla (10). Nors nėra informacijos, kokią dalį visos gamybos sudaro zomšinės odos gamyba (ir pajėgumai), palyginimui pasakytina, kad Sąjungos pramonės pajėgumai pagaminti zomšinę odą siekė 7–10 mln. kvadratinių pėdų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (11).

                     (37)

                     Antra, remiantis pareiškėjo pateikta informacija, Kinijoje veikia keli kiti zomšinės odos gamintojai. Komisija neturi informacijos apie šių gamintojų gamybos pajėgumus. Tačiau vien „Henan Prosper“ metiniai pajėgumai (7 mln. odų) viršija visą Sąjungos suvartojimą per PTL (žr. 53 konstatuojamąją dalį, 1 lentelę).

                     (38)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad, jei nustotų galioti antidempingo priemonės, Kinijos zomšinės odos gamintojai turėtų pakankamai gamybos pajėgumų, kuriuos galėtų panaudoti eksportui į Sąjungą skirtai zomšinei odai gaminti.

               3.2.2.   Kinijos eksportuotojų veikla trečiųjų šalių rinkose

                     (39)

                     Per PTL Kinijos gamintojai didelį zomšinės odos kiekį eksportavo į kitas trečiąsias šalis nei Sąjunga, tiksliau į Malaiziją, Bangladešą, Singapūrą, Vietnamą, Japoniją ir JAV. Kaip nurodyta Kinijos eksporto duomenų bazėje, visa eksporto per PTL apimtis sudarė 5,1 mln. kvadratinių pėdų zomšinės odos.

                     (40)

                     Komisija palygino zomšinės odos eksporto į pagrindines eksporto rinkas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinę kainą ir eksporto į Sąjungos rinką vidutinę kainą. Palyginimas pagrįstas iš Kinijos eksporto duomenų bazės gauta informacija (12).

                     (41)

                     Iš Kinijos eksporto duomenų bazėje nurodytų duomenų matyti, kad labai skyrėsi vieno kilogramo eksporto į skirtingas šalis per PTL kainos. Taip pat buvo matyti, kad 72,8 % Kinijos eksporto į trečiąsias šalis vykdyta taikant mažesnes kainas, palyginti su to paties produkto eksporto į Sąjungą kainomis, kurios, kaip buvo nustatyta, buvo dempingo kainos. Taigi, Kinija zomšinę odą į trečiąsias šalis eksportavo net mažesnėmis kainomis nei į Sąjungą.

               3.2.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (42)

                     Iki priemonių nustatymo Sąjunga buvo tradicinė KLR eksporto rinka. Per pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį (2004 m. balandžio mėn. – 2005 m. kovo mėn.) importo iš Kinijos į Sąjungą apimtis, kuri buvo 28 kartus didesnė nei dabartinė eksporto į Sąjungą apimtis, pasiekė 6,6 mln. kvadratinių pėdų zomšinės odos.

                     (43)

                     Per PTL Sąjungos rinkoje vidutinis kainų lygis (0,99 EUR už kvadratinę pėdą) buvo didesnis už Kinijos vidutinę eksporto į kitas eksporto rinkas kainą, o tai rodo, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi ekonominių paskatų eksportą nukreipti į Sąjungą, jei būtų leista nebetaikyti antidempingo priemonių.

                     (44)

                     Taigi, atsižvelgdama į tai, kad iki priemonių nustatymo Sąjunga buvo tradicinė Kinijos rinka, ir į (dideles) kainas, Komisija mano, kad, jei antidempingo priemonės baigtų galioti, Sąjungos rinka taptų patrauklesne Kinijos gamintojams ir naudodami turimus pajėgumus jie veikiausiai bandytų padidinti pardavimo į Sąjungą apimtį, o ne pradėtų eksportuoti į kitas rinkas.

               3.2.4.   Išvada dėl dempingo ir jo tęsimosi tikimybės

                     (45)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamasis produktas iš Kinijos į Sąjungos rinką ir toliau importuotas dempingo kaina. Taip pat nustatyta, kad KLR gamybos pajėgumai buvo labai dideli, palyginti su Sąjungos suvartojimu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, šie nepanaudoti pajėgumai veikiausiai būtų bent iš dalies nukreipti į Sąjungos rinką.

                     (46)

                     Be to, Kinijos eksporto į kitas rinkas kainos buvo mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos. Ši Kinijos eksporto į trečiąsias rinkas kainodaros politika patvirtina tikimybę, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Sąjungos rinkoje dempingas tęstųsi.

                     (47)

                     Pagaliau Sąjungos rinkos patrauklumas dėl jos dydžio ir kainų rodo, kad Kinijos eksportas veikiausiai būtų nukreiptas į Sąjungos rinką, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

                     (48)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, kad panaikinus antidempingo priemones padidėtų importas dempingo kaina iš KLR į Sąjungą, kitaip tariant yra didelė dempingo tęsimosi tikimybė.

               4.   ŽALA

         4.1.   Sąjungos pramonės ir Sąjungos gamybos apibrėžtis

                     (49)

                     Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino du gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

                     (50)

                     Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo 4–5 mln. kvadratinių pėdų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, t. y. iš dviejų Sąjungos bendradarbiaujančių gamintojų per tyrimą gautais duomenimis. Šie du Sąjungos bendradarbiaujantys gamintojai pagamina 100 % visos Sąjungos produkcijos.

                     (51)

                     Kadangi mikroekonominiai ir makroekonominiai žalos rodikliai grindžiami tik dviejų bendrovių duomenimis, jie nurodomi kaip indeksai, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį būtų užtikrintas konfidencialumas.

               4.2.   Sąjungos suvartojimas

                     (52)

                     Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi patikrinta Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir Eurostato importo duomenimis.

                     (53)

                     Sąjungos suvartojimo raida:

                        1 lentelė

                        Sąjungos suvartojimas (kvadratinėmis pėdomis)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Bendras Sąjungos suvartojimas (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 25 000 –35 000

                                 30 000 –40 000

                                 35 000 –45 000

                                 40 000 –50 000

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    113

                                    127

                                    141

                                    Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir Eurostatas.

                     (54)

                     Sąjungos suvartojimas kasmet didėjo 13–14 % ir iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 41 %.

               4.3.   Importas iš KLR

         4.3.1.   Apimtis ir rinkos dalis

                     (55)

                     Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato importo duomenimis. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 52–54 konstatuojamosiose dalyse.

                     (56)

                     Importo į Sąjungą iš KLR raida:

                        2 lentelė

                        Importo apimtis (kvadratinėmis pėdomis) ir rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Importo iš KLR apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 3 230

                                 403

                                 293

                                 230

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    12

                                    9

                                    7

                                 Importo iš KLR rinkos dalis (%)

                                 10–15

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                    Šaltinis: Eurostato duomenys.

                     (57)

                     Importo iš KLR apimtis smarkiai sumažėjo – nuo 3,2 mln. kvadratinių pėdų 2014 m. iki 0,2 kvadratinių pėdų per PTL, t. y. 93 %, o atitinkama rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 10–15 % iki 0–5 %. Kinijos eksportuojantiems gamintojams šiuo metu tenka labai nedidelė rinkos dalis, o tai patvirtina, kad galiojančios antidempingo priemonės buvo veiksmingos.

               4.3.2.   Importo iš KLR kainos ir priverstinis kainų mažinimas

                     (58)

                     Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato duomenimis. Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies vidutinės kainos raida:

                        3 lentelė

                        Importo kainos (EUR už kvadratinę pėdą)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Importo iš KLR kaina (EUR už kvadratinę pėdą)

                                 0,06

                                 0,24

                                 0,28

                                 0,39

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    417

                                    490

                                    668

                                    Šaltinis: Eurostato duomenys.

                     (59)

                     Importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat didėjo. Tačiau pažymėtina, kad ataskaitiniais metais pastebėta palyginti nedidelė piniginė vertė.

                     (60)

                     Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą per PTL, vidutinės svertinės Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importo iš KLR kainomis. Palyginimui atlikti Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo pakoreguotos iki gamintojo kainų EXW sąlygomis, visų pirma siekiant atsižvelgti į kreditinius dokumentus, pristatymo sąnaudas, pakavimo išlaidas ir komisinius. Importo iš KLR kaina buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis ir pakoreguota atsižvelgiant į muitų tarifus ir išlaidas po importo.

                     (61)

                     Atlikus palyginimą nustatyta, kad per PTL dėl nagrinėjamojo produkto importo Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 36,6 %, atsižvelgiant į taikomą antidempingo muitą.

               4.4.   Importas iš trečiųjų šalių

                     (62)

                     Importo iš kitų trečiųjų šalių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        4 lentelė

                        Importas iš trečiųjų šalių

                                 Šalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Indija

                                 Apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 10 940

                                 11 280

                                 11 423

                                 10 907

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    103

                                    104

                                    100

                                 Rinkos dalis (%)

                                 35–40

                                 30–35

                                 25–30

                                 25–30

                                 Vidutinė kaina (EUR už kvadratinę pėdą)

                                 0,55

                                 0,53

                                 0,61

                                 0,65

                                 Turkija

                                 Apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 2 157

                                 2 360

                                 2 720

                                 2 043

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    109

                                    126

                                    95

                                 Rinkos dalis (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 Vidutinė kaina (EUR už kvadratinę pėdą)

                                 1,16

                                 0,91

                                 0,64

                                 0,64

                                 Nigerija

                                 Apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 3 663

                                 8 890

                                 15 930

                                 22 607

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    243

                                    435

                                    617

                                 Rinkos dalis (%)

                                 10–15

                                 25–30

                                 40–45

                                 50–55

                                 Vidutinė kaina (EUR už kvadratinę pėdą)

                                 0,38

                                 0,73

                                 0,96

                                 0,85

                                 Naujoji Zelandija

                                 Apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 1 833

                                 2 127

                                 1 673

                                 1 783

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    116

                                    91

                                    97

                                 Rinkos dalis (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 0–5

                                 Vidutinė kaina (EUR už kvadratinę pėdą)

                                 0,72

                                 0,89

                                 0,78

                                 0,74

                                 Pakistanas

                                 Apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 1 480

                                 927

                                 517

                                 727

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    63

                                    35

                                    49

                                 Rinkos dalis (%)

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 Vidutinė kaina (EUR už kvadratinę pėdą)

                                 0,66

                                 0,88

                                 0,87

                                 0,82

                                 Kitos šalys

                                 Apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 2 823

                                 4 920

                                 2 123

                                 903

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    174

                                    75

                                    32

                                 Rinkos dalis (%)

                                 5–10

                                 10–15

                                 5–10

                                 0–5

                                 Vidutinė kaina (EUR už kvadratinę pėdą)

                                 0,57

                                 0,43

                                 0,50

                                 0,85

                                 Iš viso iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR

                                 Apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 26 127

                                 30 907

                                 34 680

                                 39 200

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    118

                                    133

                                    150

                                 Rinkos dalis (%)

                                 75–80

                                 85–90

                                 85–90

                                 90–95

                                 Vidutinė kaina (EUR už kvadratinę pėdą)

                                 0,54

                                 0,63

                                 0,78

                                 0,77

                                    Šaltinis: Eurostato duomenys ir klausimyno atsakymai.

                     (63)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra importo iš kitų trečiųjų šalių į Sąjungą apimtis nuolat didėjo – nuo apytiksliai 26 mln. kvadratinių pėdų 2014 m. iki apytikriai 39 mln. kvadratinių pėdų per PTL, t. y. 50 %. Šiam importui per PTL teko 90–95 % Sąjungos rinkos dalis (padidėjusi nuo 75–80 % 2014 m.). Įvertinus kartu, panašu, kad kitos trečiosios šalys visapusiškai pasinaudojo 41 % padidėjusiu Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 54 konstatuojamojoje dalyje.

                     (64)

                     Analizuojant pagal šalis, didžiausia rinkos dalis per PTL teko importui iš Nigerijos (52,5 %). Kiti pagrindiniai zomšinės odos tiekimo į Sąjungą šaltiniai – Indija, Turkija ir Naujoji Zelandija.

                     (65)

                     Importą iš Nigerijos verta paminėti atskirai. Apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį pastoviai augo ir iš viso padidėjo net penkis kartus. Iš tiesų per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo tik Nigerijai tenkanti rinkos dalis. 2014 m. importui iš Nigerijos teko 12 % rinkos dalis, o per PTL vienas iš dviejų zomšinės odos pardavimų buvo Nigerijos kilmės.

               4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         4.5.1.   Bendrosios pastabos

                     (66)

                     Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (67)

                     Siekdama nustatyti žalą Komisija makroekonominių ir mikroekonominių žalos rodiklių neatskyrė, nes Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, sudaro tik du Sąjungos gamintojai. Ekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi su šiais dviem gamintojais susijusiais duomenimis.

                     (68)

                     Žalos rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas, našumas, darbo sąnaudos, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo, vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą. Šie rodikliai išnagrinėti, kaip nurodyta toliau.

               4.5.2.   Žalos rodikliai

         4.5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (69)

                     Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        5 lentelė

                        Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Gamybos apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 3 000 –4 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                 Gamybos pajėgumai (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Pajėgumų naudojimas (%)

                                 40–50

                                 50–60

                                 50–60

                                 50–60

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                    Šaltinis: klausimyno atsakymų duomenys.

                     (70)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis padidėjo 20 %.

                     (71)

                     Gamybos pajėgumai nuo 2014 m. iki PTL buvo pastovūs, vidutiniai pajėgumų naudojimo koeficientai tuo pačiu laikotarpiu svyravo nelygu gamybos lygis. Apskritai nuo 2014 m. iki PTL pajėgumų naudojimas padidėjo, tačiau pagal senesnius standartus buvo nedidelis. Reikėtų pažymėti, kad nedideli pajėgumų naudojimo koeficientai paprastai daro poveikį vieneto sąnaudoms, nes pridėtinės išlaidos paskirstomos menkai gamybos apimčiai.

               4.5.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                     (72)

                     Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir Sąjungos rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        6 lentelė

                        Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Sąjungos pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tūkst. kvadratinių pėdų)

                                 4 000 –5 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    82

                                    89

                                    90

                                 Rinkos dalis (%)

                                 10–15

                                 10–15

                                 10–15

                                 5–10

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    72

                                    71

                                    63

                                    Šaltinis: Eurostato duomenys ir klausimyno atsakymai.

                     (73)

                     Bendrai Sąjungos pardavimo apimtis nedidėjo taip, kaip suvartojimas. Nors Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 41 % (žr. 54 konstatuojamąją dalį), Sąjungos pramonės panašaus produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 10 %, todėl labai sumažėjo Sąjungos pramonei tenkanti Sąjungos rinkos dalis.

               4.5.2.3.   Užimtumas ir našumas

                     (74)

                     Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        7 lentelė

                        Užimtumas ir našumas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Darbuotojų skaičius

                                 50–60

                                 60–70

                                 60–70

                                 70–80

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    122

                                    122

                                    151

                                 Našumas (kvadratinėmis pėdomis darbuotojui)

                                 70–80

                                 70–80

                                 70–80

                                 50–60

                                    Indeksas

                                    100

                                    105

                                    100

                                    79

                                    Šaltinis: klausimyno atsakymų duomenys.

                     (75)

                     Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 51 %. Tačiau Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 21 %, nes užimtumas didėjo sparčiau nei gamyba.

               4.5.2.4.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

                     (76)

                     Iš pirmiau išnagrinėtų rodiklių matyti, kad, nepaisant nuo 2006 m. galiojančių antidempingo priemonių, Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis išliko labai nestabili ir žalinga. Todėl nebuvo įmanoma nustatyti visiško atsigavimo nuo ankstesnio dempingo. Atsižvelgiant į nustatytą dabartinį didelį zomšinės odos importo iš KLR dempingo skirtumą manoma, kad Sąjungos pramonė, nepaisant dabartinės nedidelės apimties, yra pažeidžiama dėl importo dempingo kaina į Sąjungos rinką žalingo poveikio.

               4.5.2.5.   Kainos ir vidaus rinkos kainoms poveikį darantys veiksniai

                     (77)

                     Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        8 lentelė

                        Pardavimo kainos Sąjungoje

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

                                    (Indeksas 2014 m. = 100)

                                    100

                                    107

                                    101

                                    106

                                 Vieneto gamybos sąnaudos

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    110

                                    100

                                    107

                                    Šaltinis: klausimyno atsakymų duomenys.

                     (78)

                     Vidutinės Sąjungos gamintojų pardavimo kainos per nagrinėjamą laikotarpį padidėjo 6 %. Tuo pačiu metu Sąjungos pramonės vieneto gamybos sąnaudos padidėjo 7 %. Pagrindinė šio padidėjimo priežastis buvo žaliavų (tiksliau žaliavinių odų) kainų padidėjimas.

               4.5.2.6.   Darbo sąnaudos

                     (79)

                     Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        9 lentelė

                        Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    89

                                    84

                                    72

                                    Šaltinis: klausimyno atsakymų duomenys.

                     (80)

                     Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 28 %.

               4.5.2.7.   Atsargos

                     (81)

                     Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        10 lentelė

                        Atsargos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos

                                    (Indeksas 2014 m. = 100)

                                    100

                                    153

                                    155

                                    153

                                    Šaltinis: klausimyno atsakymų duomenys.

                     (82)

                     Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis nuo 2014 m. iki PTL išaugo net 53 %.

               4.5.2.8.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

                     (83)

                     Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        11 lentelė

                        Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas

                                    (Indeksas 2014 m. = 100)

                                    – 100

                                    – 137

                                    – 89

                                    – 108

                                 Pinigų srautas

                                    (Indeksas 2014 m. = 100)

                                    100

                                    – 287

                                    – 76

                                    – 132

                                 Investicijos

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    174

                                    26

                                    94

                                 Investicijų grąža

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    – 100

                                    – 107

                                    – 150

                                    – 257

                                    Šaltinis: klausimyno atsakymų duomenys.

                     (84)

                     Komisija Sąjungos pramonės pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė nuolat patyrė nuostolių. Nuo 2014 m. iki PTL nuostoliai buvo pastovūs ir apskritai padidėjo 8 %. Ši neigiama tendencija sutapo su tuo pačiu metu augančiu Sąjungos suvartojimu, kaip paaiškinta 54 konstatuojamojoje dalyje. Kaip nurodyta 64 konstatuojamojoje dalyje, šį augimą beveik visiškai patenkino importas iš kitų trečiųjų šalių.

                     (85)

                     Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Šis pagrindinės veiklos grynasis pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo, o šį sumažėjimą iš esmės galima paaiškinti tuo, kad buvo patiriami dideli nuostoliai.

                     (86)

                     Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža visu nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama.

                     (87)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu padarytos investicijos nebuvo panaudotos gamybos pajėgumams didinti. Veikiau visos investicijos buvo daugiausia skirtos jau esamų pajėgumų priežiūrai ir atnaujinimui. 2015 m. išsiskiriantis skaičius aiškinamas vieno Sąjungos gamintojo gamybinių patalpų iškėlimu iš vienos valstybės narės į kitą.

                     (88)

                     Per nagrinėjamąjį laikotarpį patirti nuostoliai turėjo įtakos pajėgumui padidinti kapitalą.

               4.5.3.   Išvada dėl žalos

                     (89)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės finansinė padėtis išliko nestabili. Visų pirma tokie Sąjungos pramonės rodikliai, kaip pelningumas, pinigų srautas ir investicijų grąža, buvo akivaizdžiai neigiami. Be to, gerokai sumažėjo Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis. Neigiama rinkos dalies raida sutapo su bendru zomšinės odos paklausos padidėjimu Sąjungos rinkoje, kuris buvo naudingas importui iš kitų trečiųjų šalių nei KLR. Kai kurias nustatytas neigiamas tendencijas galima paaiškinti bendru keleto veiksnių poveikiu, dėl kurio vis dar nestabili Sąjungos pramonės padėtis per PTL dar labiau pablogėjo. Vienas svarbiausių šių veiksnių buvo importo iš Nigerijos antplūdis mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis.

                     (90)

                     Kelių žalos rodiklių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama. Gamybos apimtis padidėjo 20 %, o pajėgumų naudojimas – 9 %. Tačiau dėl šio padidėjimo pardavimas Sąjungos rinkoje nepadidėjo.

                     (91)

                     Nors importas iš KLR nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo nuo daugiau kaip 3 mln. kvadratinių pėdų 2014 m. iki apytiksliai 230 000 kvadratinių pėdų per PTL, dėl ko rinkos dalis sumažėjo nuo 10–15 % iki 0–5 %, bendra importo iš trečiųjų šalių apimtis labai padidėjo.

                     (92)

                     Todėl yra tikimybė, kad importo iš šių trečiųjų šalių padidėjimas trukdė Sąjungos pramonei atsigauti nuo žalingo poveikio, kurį anksčiau darė importas iš Kinijos dempingo kaina, ypač nuo 2015 m., kai importas iš Kinijos pradėjo mažėti.

                     (93)

                     Tačiau dar 2014 m. KLR teko didesnė nei 10 % Sąjungos rinkos dalis. Todėl, nors per PTL importas iš KLR dempingo kaina gerokai sumažėjo, laikotarpiu iki PTL ir ypač 2014 m. jam tekusi rinkos dalis vis dar buvo palyginti didelė. Be to, dėl šio importo kainų per PTL buvo priverstinai gerokai sumažintos Sąjungos kainos. Todėl negalima atmesti galimybės, kad šis importas, nepaisant sumažėjimo per PTL, buvo labai susijęs su Sąjungos pramonei padaryta materialine žala.

                     (94)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad nustatytos pradinės priemonės Sąjungos pramonei buvo naudingos, kaip matyti iš nagrinėjamuoju laikotarpiu padarytos pažangos, palyginti su pradiniu tiriamuoju laikotarpiu nustatyta padėtimi. Tačiau, atsižvelgiant į minėtus veiksnius, Sąjungos pramonė atsigauna lėtai ir vis dar yra nestabili ir pažeidžiama. Taigi, nustatyta, kad, kaip matyti iš pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje apibrėžtų rodiklių raidos, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei buvo daryta materialinė žala.

               5.   ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ, JEI PRIEMONĖS BŪTŲ PANAIKINTOS

                     (95)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL importas iš KLR buvo vykdomas dempingo kaina (31 konstatuojamoji dalis) ir kad tikėtina, jog dempingas tęsis, jei būtų leista nebetaikyti priemonių (48 konstatuojamoji dalis). Per tyrimą taip pat nustatyta, kaip nurodyta 94 konstatuojamojoje dalyje, kad Sąjungos pramonei daryta žala. Todėl Komisija įvertino, ar yra tikimybė, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, pradžioje daryta žala dėl importo iš Kinijos dempingo kaina tęstųsi, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

                     (96)

                     Žalos tęsimosi tikimybei nustatyti Komisija analizavo šiuos veiksnius: KLR nepanaudotus pajėgumus, Sąjungos rinkos patrauklumą, tikėtinus importo iš Kinijos kainų lygius, jei antidempingo priemonės nebūtų taikomos, ir jų poveikį Sąjungos pramonei.

               5.1.   Nepanaudoti pajėgumai, prekybos srautai ir Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (97)

                     Per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą buvo nustatyta, kad Kinijos eksportuotojų turimi nepanaudoti pajėgumai buvo labai dideli, palyginti su Europos rinkos dydžiu, ir kad paklausa Kinijos vidaus rinkoje ir kitos nei Sąjungos rinka eksporto rinkos negalėtų jų visų absorbuoti. Neturint priešingos informacijos galima daryti prielaidą, kad nepanaudoti pajėgumai buvo tokie patys ir per dabartinį nagrinėjamąjį laikotarpį.

                     (98)

                     Per tyrimą nustatyta, kad beveik 75 % Kinijos eksporto į trečiąsias šalis per PTL vykdyta mažesnėmis kainomis, palyginti su to paties produkto eksporto į Sąjungą kainomis (žr. 43 konstatuojamąją dalį). Nėra jokių požymių ar įrodymų, kad ši padėtis pasikeistų bent trumpuoju laikotarpiu.

                     (99)

                     Dėl didelių kainų Sąjungos rinka Kinijos eksportuojantiems gamintojams yra patrauklesnė nei 2/3 jų kitų rinkų, į kurias Kinijos eksportuojantys gamintojai eksportavo per PTL. Nesant muitų Sąjungos rinkos patrauklumas toliau didės, jei priemonės baigs galioti.

                     (100)

                     Be to, iki priemonių nustatymo Sąjungos rinka buvo tradicinė Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto rinka, šiems gamintojams per pradinį tiriamąjį laikotarpį teko didesnė nei 30 % Sąjungos rinkos dalis.

                     (101)

                     Per tyrimą taip pat nustatyta, kad dėl importo be antidempingo muito iš KLR Sąjungos pardavimo kainos per PTL būtų priverstinai sumažintos 59,7 %. Tai yra tikėtinas importo iš KLR kainos lygis, jei priemonės būtų panaikintos.

                     (102)

                     Importo iš Kinijos kainos yra gerokai mažesnės už kito importo į Sąjungos rinką kainas (žr. 3 ir 4 lenteles). Per tyrimą nustatyta, kad importo iš Kinijos kainos per PTL buvo maždaug 50 % mažesnės nei vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių į Sąjungą kainos. Todėl tikėtina, kad importas iš Kinijos pakeis ši importą ir toliau darys spaudimą Sąjungos rinkos kainoms.

               5.2.   Poveikis Sąjungos pramonės padėčiai

                     (103)

                     Atsižvelgiant į didelius KLR pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, taip pat kitus 97–102 konstatuojamosiose dalyse apibendrintus elementus, yra tikimybė, kad jeigu priemonės būtų panaikintos, Kinijos eksportuojantys gamintojai atnaujintų eksportą į Sąjungos rinką dideliais kiekiais dempingo kainomis, dėl kurio būtų priverstinai labai mažinamos Sąjungos gamintojų kainos.

                     (104)

                     Tai darytų neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, nes dėl tokių labai padidėjusių importo apimčių būtų smukdomos pardavimo kainos, kurias galėtų pasiekti Sąjungos pramonė, būtų mažinama Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir jos pajėgumų naudojimas ir dėl to padidėtų jos gamybos sąnaudos. Dėl tikėtino importo maža dempingo kaina padidėjimo toliau smarkiai blogėtų Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai, ypač pelningumas.

               5.3.   Išvada

                     (105)

                     Taigi, Komisija padarė išvadą, jog labai tikėtina, kad panaikinus priemones importas iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurio priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, labai padidėtų ir todėl dar labiau padidėtų Sąjungos pramonei daroma žala. Dėl šios priežasties Sąjungos pramonės gyvybingumui iškiltų rimtas pavojus.

               6.   SĄJUNGOS INTERESAI

                     (106)

                     Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar zomšinės odos importui iš KLR nustatytų galiojančių antidempingo priemonių tolesnis taikymas neprieštarautų visos Sąjungos interesams.

                     (107)

                     Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

                     (108)

                     Nagrinėta, ar būta įtikinamų priežasčių padaryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų.

               6.1.   Sąjungos pramonės interesai

                     (109)

                     Nors dėl galiojančių antidempingo priemonių importas dempingo kaina iš esmės negalėjo patekti į Sąjungos rinką, Sąjungos pramonės padėtis tebėra pažeidžiama – tą patvirtina neigiama kai kurių žalos rodiklių raidos tendencija.

                     (110)

                     Galima daryti pagrįstą prielaidą, kad, jei būtų leista nebetaikyti antidempingo priemonių, veikiausiai labai padidėtų importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir vėl būtų daroma žala Sąjungos pramonei. Dėl tokio importo padidėjimo, be kitų dalykų, veikiausiai būtų prarasta rinkos dalis, sumažėtų pardavimo kainos bei pajėgumų naudojimas ir apskritai labai pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis.

                     (111)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad tolesnis antidempingo priemonių taikymas zomšinės odos importui iš KLR atitinka Sąjungos pramonės interesus.

               6.2.   Nesusijusių importuotojų ir naudotojų interesai

                     (112)

                     Atlikus pradinį tyrimą nustatyta, kad antidempingo priemonių nustatymas veikiausiai neturėtų didelio neigiamo poveikio Sąjungos importuotojų ir naudotojų padėčiai. Per šį tyrimą nebendradarbiavo nė vienas importuotojas.

                     (113)

                     Kadangi per šią priemonių galiojimo termino peržiūrą nebendradarbiavo nė vienas importuotojas ir naudotojas, Komisija mano, kad jos pradinio tyrimo išvados tebegalioja ir kad toliau taikant priemones nebūtų padarytas neigiamas poveikis Sąjungos importuotojams ir naudotojams, arba toks poveikis būtų nedidelis.

               6.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

                     (114)

                     Taigi, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių manyti, jog importuojamam Kinijos kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų toliau taikyti dabartinių antidempingo priemonių.

               7.   FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

                     (115)

                     Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones. Buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabų negauta.

               8.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

                     (116)

                     Todėl, ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Komisija daro išvadą, kad Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1153/2012 importuojamai KLR kilmės zomšinei odai nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.

                     (117)

                     Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką (13) būtų tikslinga nustatyti delspinigių, mokėtinų galimo galutinių muitų grąžinimo atveju, normą, nes pagal susijusias galiojančias muitų nuostatas tokia palūkanų norma nenumatyta, o taikant nacionalines taisykles atsirastų nepagrįstų iškraipymų tarp ekonominės veiklos vykdytojų priklausomai nuo to, kokią valstybę narę jie pasirinko muitiniam įforminimui atlikti.

                     (118)

                     Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės apie šiame reglamente numatytas priemones nepateikė,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės zomšinei ir kombinuotai zomšinei odai, supjaustytai arba nesupjaustytai į formas, įskaitant zomšinės ir kombinuotos zomšinės odos krastą, kurios KN kodai šiuo metu yra 4114 10 10 ir 4114 10 90, nustatomas galutinis antidempingo muitas.

               2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 58,9 %.

               3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos. Delspinigių, mokėtinų tuo atveju, kai turi būti grąžinami muitai ir dėl to atsiranda teisė į delspinigių mokėjimą, norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus ją vienu procentiniu punktu.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. vasario 20 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

            (2)  2006 m. rugsėjo 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos kilmės zomšinės odos importui, galutinį surinkimą (OL L 251, 2006 9 14, p. 1).

            (3)  2012 m. gruodžio 3 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1153/2012, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės zomšinei odai nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 334, 2012 12 6, p. 31).

            (4)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 72, 2017 3 8, p. 3).

            (5)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės zomšinei odai, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 416, 2017 12 6, p. 15).

            (6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm

            (7)  Šaltinis: Eurostatas.

            (8)  Šaltinis: Eurostatas.

            (9)  Sąjungos pramonės teigimu, viena oda apima 6,5–7 kvadratines pėdas. (7 mln. × 6,75 = 47,25 mln.)

            (10)  Azijos ir Ramiojo vandenyno odų parodos dalyvių direktorija (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740) ir odų žurnalo straipsnis (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd).

            (11)  Tikslūs pajėgumų duomenys yra konfidencialūs.

            (12)  Eksporto vertė nurodyta JAV doleriais ir pagal FOB kainos principą. Kiekis nurodytas kilogramais.

            (13)  2017 m. sausio 18 d. Teisingumo Teismo (trečiosios kolegijos) sprendimas C-365/15, Wortmann prieš Hauptzollamt Bielefeld, ES:C:2017:19, 35–39 punktai.


title: 2019 m. balandžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/591, kuriuo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės ir tam tikrų jos Karūnos priklausinių įtraukimo į trečiųjų šalių, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti šieno ir šiaudų siuntas, sąrašą iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 136/2004 V priedas (Tekstas svarbus EEE.)

text:
11.4.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  LI 100/20

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/591
         2019 m. balandžio 11 d.
         kuriuo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės ir tam tikrų jos Karūnos priklausinių įtraukimo į trečiųjų šalių, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti šieno ir šiaudų siuntas, sąrašą iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 136/2004 V priedas
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 97/78/EB, nustatančią principus, reglamentuojančius iš trečiųjų šalių į Bendriją įvežamų produktų veterinarinių patikrinimų organizavimą (1), ypač į jos 19 straipsnio 1 dalį,
         kadangi:

                     (1)

                     2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 50 straipsnį. 2019 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, priėmė Sprendimą (ES) 2019/476 (2), kuriuo pratęsiamas terminas pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį. Remiantis tuo sprendimu, jeigu ne vėliau kaip 2019 m. kovo 29 d. Bendruomenių Rūmai nepatvirtina Susitarimo dėl išstojimo, ES sutarties 50 straipsnio 3 dalyje numatytas terminas pratęsiamas iki 2019 m. balandžio 12 d. Kadangi susitarimas dėl išstojimo nebuvo patvirtintas iki 2019 m. kovo 29 d., Sąjungos teisė Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje nebebus taikoma nuo 2019 m. balandžio 13 d. (toliau – išstojimo iš ES diena);

                     (2)

                     Direktyvoje 97/78/EB nustatyti principai, reglamentuojantys iš trečiųjų šalių į Sąjungą įvežamų produktų veterinarinių patikrinimų organizavimą. Šios direktyvos 19 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Komisija turi sudaryti augalinių produktų, kuriems turi būti taikomi veterinariniai patikrinimai pasienyje, sąrašą, nes jie gali kelti užkrėtimo infekcinėmis ar užkrečiamosiomis gyvūnų ligomis pavojų Sąjungoje, ir trečiųjų šalių, kurioms gali būti leidžiama tuos augalinius produktus eksportuoti į Sąjungą, sąrašą;

                     (3)

                     atitinkamai Komisijos reglamento (EB) Nr. 136/2004 (3) IV priede šienas ir šiaudai išvardyti kaip augaliniai produktai, kuriems taikomi veterinariniai patikrinimai pasienyje, o to reglamento V priede išvardytos šalys, iš kurių valstybėms narėms leidžiama importuoti šieną ir šiaudus;

                     (4)

                     Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė pateikė būtinas garantijas, kad ši šalis ir tam tikri jos Karūnos priklausiniai nuo išstojimo iš ES dienos atitiks Reglamente (EB) Nr. 136/2004 nustatytus reikalavimus, taikomus į Sąjungą įvežant šieno ir šiaudų prekių siuntas, nes ne trumpesniu kaip devynių mėnesių pradiniu laikotarpiu toliau laikysis Sąjungos teisės aktų;

                     (5)

                     todėl, atsižvelgiant į Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės pateiktas konkrečias garantijas ir siekiant išvengti nereikalingo prekybos trikdymo po išstojimo iš ES dienos, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė ir tam tikri jos Karūnos priklausiniai turėtų būti įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 136/2004 V priede pateiktą šalių, iš kurių leidžiama į Sąjungą įvežti šieno ir šiaudų siuntas, sąrašą;

                     (6)

                     todėl Reglamento (EB) Nr. 136/2009 V priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

                     (7)

                     šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2019 m. balandžio 13 d., jeigu tą dieną Sąjungos teisė nebebus taikoma Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei ir jos teritorijoje;

                     (8)

                     šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis
            Reglamento (EB) Nr. 136/2004 V priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
            Jis taikomas nuo 2019 m. balandžio 13 d.
            Tačiau jis netaikomas, jeigu tą dieną Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei ir jos teritorijoje toliau taikoma Sąjungos teisė.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. balandžio 11 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 24, 1998 1 30, p. 9.

            (2)  2019 m. kovo 22 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas (ES) 2019/476, priimtas susitarus su Jungtine Karalyste, kuriuo pratęsiamas terminas pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį (OL L 80 I, 2019 3 22, p. 1).

            (3)  2004 m. sausio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 136/2004, nustatantis produktų, importuojamų iš trečiųjų šalių, veterinarinių patikrinimų Bendrijos pasienio veterinarijos postuose tvarką (OL L 21, 2004 1 28, p. 11).

            PRIEDAS
            Reglamento (EB) Nr. 136/2004 V priedas iš dalies keičiamas taip:

                        a)

                        po Čilei skirto įrašo įterpiamos šios eilutės:

                                    „GB

                                    Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė

                                    GG

                                    Gernsis“

                        b)

                        po Islandijai skirto įrašo įterpiama ši eilutė:

                                    „JE

                                    Džersis“


title: 2019 m. gegužės 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/808, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo

text:
21.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 133/8

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/808
         2019 m. gegužės 20 d.
         kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2003 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1210/2003 dėl tam tikrų konkrečių ekonominių ir finansinių santykių su Iraku apribojimo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2465/96 (1), ypač į jo 11 straipsnio b punktą,
         kadangi:

                     (1)

                     Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priede išvardytos viešosios įstaigos, korporacijos ir agentūros, taip pat fiziniai ir juridiniai asmenys, buvusios Irako Vyriausybės įstaigos ir organizacijos, kuriems pagal tą reglamentą taikomas lėšų ir ekonominių išteklių, kurie 2003 m. gegužės 22 d. buvo laikomi už Irako ribų, įšaldymas;

                     (2)

                     2019 m. gegužės 14 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė pašalinti keturis įrašus iš asmenų ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo;

                     (3)

                     todėl Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis
            Reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedas iš dalies keičiamas taip, kaip išdėstyta šio reglamento priede.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 20 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininko pavedimu

                  Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas

            (1)  OL L 169, 2003 7 8, p. 6.

            PRIEDAS
            Iš Tarybos reglamento (EB) Nr. 1210/2003 III priedo išbraukiami šie įrašai:

                           „25.

                           DIRECTORATE GENERAL OF BAGHDAD ELECTRICITY DISTRIBUTION. Adresas: P.O. Box 24042, Al-Jumhuriya Street, Building 66, Baghdad, Iraq.“

                           „54.

                           IDRISI CENTRE FOR ENGINEERING CONSULTANCY (ICEC). Adresas: Museum Square, Karkh, P.O. Box 14077, Baghdad, Iraq.“

                           „90.

                           NATIONAL CENTRE FOR ENGINEERING AND ARCHITECTURAL CONSULTANCY. Adresas: Rashid Street, P.O. Box 11387, Baghdad, Iraq.“

                           „135.

                           STATE ENTERPRISE FOR FERTILIZER INDUSTRIES. Adresas: P.O. Box 74, Basrah, Iraq.“