title: 2011 m. kovo 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 287/2011, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui

text:
24.3.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 78/1

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 287/2011
   2011 m. kovo 21 d.
   kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 bei 6 dalis,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Reglamentu (EEB) Nr. 2737/90 (2) Taryba tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui nustatė galutinį 33 % antidempingo muitą. Sprendimu 90/480/EEB (3) Komisija priėmė dviejų didžiausių eksportuotojų įsipareigojimus dėl produkto, kuriam taikomos priemonės.

               (2)

               Po to, kai minėti du Kinijos eksportuotojai atsiėmė savo įsipareigojimus, Komisija Reglamentu (EB) Nr. 2286/94 (4) importuojamam nagrinėjamam produktui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

               (3)

               Reglamentu (EB) Nr. 610/95 (5) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EEB) Nr. 2737/90 ir importuojamam volframo karbidui ir lydytojam volframo karbidui nustatė gautinį 33 % muitą. Atlikus peržiūrą, kuri buvo inicijuota pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – ankstesnis peržiūros tyrimas), šių priemonių taikymas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 771/98 (6) buvo pratęstas dar penkeriems metams.

               (4)

               Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2268/2004 (7) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės volframo karbidui ir lydytam volframo karbidui nustatė galutinį 33 % antidempingo muitą.

               (5)

               Reglamentu (EB) Nr. 1275/2005 (8) Taryba pakeitė produkto apibrėžtosios srities apibrėžtį ir įtraukė su metalo milteliais sumaišytą volframo karbidą.

         2.   Prašymas atlikti peržiūrą

               (6)

               Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (9), 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė Europos metalų asociacija (toliau – Eurometaux arba pareiškėjas) Sąjungos gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 85 %) Sąjungoje pagaminamo volframo karbido, su metalo milteliais sumaišyto volframo karbido ir lydytojo volframo karbido, vardu.

               (7)

               Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas gali tęstis arba pasikartoti ir gali pasikartoti Sąjungos pramonei daroma žala.

         3.   Inicijavimas

               (8)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2009 m. gruodžio 30 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (10) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

         4.   Tyrimas

   4.1.   Tiriamasis laikotarpis

               (9)

               Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą nagrinėtas 2009 m. sausio 1 d. – 2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

               (10)

               Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, žinomiems susijusiems importuotojams ir naudotojams, panašios šalies gamintojams ir KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pareikšti nuomonę raštu ir pateikti prašymą išklausyti.

               (11)

               Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

               (12)

               Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Atsakymus pateikė septyni Sąjungos gamintojai, vienas eksportuojantis KLR gamintojas, vienas eksportuojantis panašios šalies gamintojas ir trys naudotojai.

               (13)

               Nė vienas importuotojas nedalyvavo atrankoje ir nepateikė Komisijai jokios informacijos arba nepranešė apie save atliekant tyrimą. Kadangi tik vienas eksportuojantis KLR gamintojas pateikė prašomą informaciją, atrankos atlikti nereikėjo.

               (14)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.

                           a)

                              Sąjungos gamintojai

                                       —

                                          Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija

                                       —

                                          H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslaras, Vokietija

                                       —

                                          Eurotungstène poudres SA, Grenoblis, Prancūzija

                                       —

                                          Global Tungsten & Powders spol. s. r.o., Brutal, Čekija

                                       —

                                          Treibacher Industrie AG, Althofenas, Austrija

                           b)

                              Panaši šalis

                                       —

                                          Global Tungsten & Powders Corp., JAV

                           c)

                              Naudotojas

                                       —

                                          Sandvik Hard Materials, Epinouze, Prancūzija

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

               (15)

               Šioje peržiūroje nagrinėjamasis produktas – KLR kilmės volframo karbidas, su metalo milteliais sumaišytas volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas, kurio KN kodai šiuo metu yra 2849 90 30 ir ex 3824 30 00.

               (16)

               Volframo karbidas, su metalo milteliais sumaišytas volframo karbidas ir lydytasis volframo karbidas yra anglies ir volframo junginiai, gaunami kaitinimo būdu (cementavimo – pirmuoju atveju, lydymo – trečiuoju). Šie produktai yra tarpiniai produktai, naudojami kaip žaliava kietlydinių detalėms, pvz., cementuoto karbido pjovimo įrankiams ir dilimui ypač atsparioms detalėms, dilimui atsparioms dangoms, naftos gręžinių grąžtams ir kasybos įrankiams, be to, metalų tempimo ir kalimo štampams bei matricoms gaminti.

               (17)

               Atlikus šį tyrimą patvirtinta, kad eksportuojančio gamintojo gaminamas ir į Sąjungą parduodamas nagrinėjamasis produktas pasižymi tokiomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis bei paskirtimi kaip ir Sąjungos gamintojų pagamintas ir Sąjungos rinkoje parduodamas arba panašioje šalyje pagamintas ir parduodamas nagrinėjamasis produktas, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį šie produktai laikomi panašiais.

         C.   DEMPINGO TĘSIMO AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   1.   Preliminarios pastabos

               (18)

               Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdomas dempingas ir, jei taip, ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. Primenama, kad atliekant tyrimą pagal minėtą straipsnį rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) pakartotinai nesvarstomas.

               (19)

               Kaip nurodyta pirmiau, nebuvo būtina atlikti atranką ir atrinkti eksportuojančius KLR gamintojus.

               (20)

               Atrankos etape nustatyta, kad vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas eksportuoja mažiau nei 5 % viso iš Kinijos į Sąjungą eksportuojamo kiekio. Kinijos institucijoms ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie galimybę taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl žemo eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygio. Komisija dėl šio pranešimo negavo jokių pastabų.

               (21)

               Tačiau vėlesniame tyrimo etape, klausimyno atsakyme, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ištaisė klaidingai nurodytą pardavimo eksportui į Sąjungą kiekį ir nurodė didesnį eksporto į Sąjungą kiekį. Be to, iš KLR į Sąjungą eksportuojamojo produkto apimtys nagrinėtos pagal Eurostato duomenis. Dėl šios priežasties ir patikrinus klausimyno atsakymą nustatyta, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto apimtis buvo labai didelė (11). Atsižvelgiant į šiuos nustatytus faktus padaryta išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.

         2.   Importas dempingo kaina per PTL

   2.1.   Panaši šalis

               (22)

               Ankstesniuose tyrimuose RER nebuvo taikomas nė vienam eksportuojančiam KLR gamintojui, todėl normalioji vertė Kinijai nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas.

               (23)

               Pranešime apie inicijavimą JAV buvo pasiūlytos kaip tinkama analogiška šalis nustatant normalią vertę KLR. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas dėl tokio pasirinkimo. Pastabų ar prieštaravimų šiuo klausimu iš šalių nebuvo gauta. JAV taip pat buvo panaši šalis pradiniame tyrime ir jokių naujų ar pasikeitusių aplinkybių, dėl kurių reikėtų keisti pasirinkimą, nenustatyta arba Komisijai apie tokias aplinkybes nepranešta. JAV laikyta palyginimui tinkama šalimi, ypač atsižvelgiant į JAV vidaus rinkos atvirumą ir konkurencingumą. Be to, vienas JAV gamintojas sutiko bendradarbiauti atliekant dabartinę peržiūrą.

               (24)

               Todėl atliekant šią peržiūrą JAV laikytos panašia rinkos ekonomikos šalimi.

         2.2.   Normalioji vertė

               (25)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis bendradarbiaujančio JAV gamintojo pateikta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už tokių rūšių produktą, kuris, kaip buvo nustatyta, buvo parduotas įprastinėmis prekybos sąlygomis.

               (26)

               Atsižvelgiant į tai, normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė pardavimo vidaus rinkoje kaina, kurią nesusijusiems vartotojams taikė bendradarbiaujantis JAV gamintojas.

               (27)

               Visų pirma buvo nustatyta, ar bendradarbiaujančio JAV gamintojo bendras panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams kiekis buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį bendradarbiaujančio JAV gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas.

               (28)

               Po to nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia JAV rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per PTL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.

               (29)

               Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis.

         2.3.   Eksporto kaina

               (30)

               Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo daugiau nei 90 % viso Kinijos importo į Sąjungą, eksporto kaina buvo nagrinėjama remiantis to eksportuojančio gamintojo pateiktais duomenimis, t. y. tinkamai koreguota faktiškai mokėta arba mokėtina nagrinėjamojo produkto kaina parduodant eksportui į Sąjungą.

         2.4.   Palyginimas

               (31)

               Vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, tuo pačiu prekybos ir apmokestinimo lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Atlikti vežimo jūrų laivais ir vidaus transportu, draudimo, banko mokesčių ir pakavimo sąnaudų koregavimai. Be to, eksporto kaina koreguota 5 % atsižvelgiant į eksporto mokestį ir pridėtinės vertės mokestį (PVM), taikomą normaliajai vertei.

         2.5.   Dempingo skirtumas

               (32)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL viršijo 80 %, t. y. buvo žymiai didesnis nei nustatyta paskutiniame peržiūros tyrime (31 %). Tikslaus dempingo skirtumo negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Skaičiavimai buvo grindžiami vieno eksportuojančio KLR gamintojo ir vieno panašios šalies gamintojo pateiktais duomenimis. Atskleidus dempingo skirtumą tiek bendradarbiaujantis eksportuojantis KLR gamintojas, tiek ir panašios šalies gamintojas galėtų atitinkamai apskaičiuoti vienas kito normaliąją vertę ir eksporto kainą, o tai pažeistų abiejų šalių teisę į konfidencialumą.

         3.   Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos

   3.1.   Pirminė pastaba

               (33)

               Šiame skirsnyje pateikti duomenys buvo gauti išnagrinėjus bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, Eurostato ir prašyme atlikti peržiūrą pateiktus duomenis.

         3.2.   Eksportuojančių Kinijos gamintojų nepanaudoti pajėgumai

               (34)

               Dėl konfidencialumo priežasčių bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo pateikti duomenys apie nepanaudotus pajėgumus pateikti pakoregavus 20 % KLR gamybos pajėgumai sudarė apie 21 000 tonų 2006 ir 2007 m., o 2008 m. ir PTL labai padidėjo – iki maždaug 35 000 tonų; nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumai padidėjo daugiau nei 80 % Tokie skaičiavimai gali būti laikomi atsargiais, nes prašyme atlikti peržiūrą nurodyti maždaug 50 000 tonų gamybos pajėgumai.

               (35)

               Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nurodė reikšmingą pajėgumų padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.

               (36)

               Remiantis informacija, gauta atliekant tyrimą, iš viso Kinijos gamybos pajėgumai gerokai viršijo faktinę Kinijos gamybą (ne mažiau kaip 20 000 tonų 2008 m. ir PTL).

               (37)

               Per PTL KLR nepanaudoti pajėgumai šešis kartus viršijos suvartojimą Sąjungoje (25 000 tonų palyginti su Sąjungoje suvartojamomis 3 800 tonų).

               (38)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, akivaizdu, kad netaikant antidempingo priemonių didelė Kinijos nepanaudotų pajėgumų dalis gali būti panaudota eksportui į Sąjungą padidinti.

               (39)

               Be to, remiantis atliekant tyrimą gauta informacija nustatyti svarbūs žaliavų, naudojamų nagrinėjamajam produktui gaminti, rinkos iškraipymai. Pirma, žaliavoms taikomos Kinijos institucijų skiriamos kvotos. Antra, Kinijos institucijos riboja žaliavų prieigą, taikydamos eksporto mokesčius ir PVM lengvatos politiką, nurodytą 31 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamajam produktui. Šie veiksniai yra papildomi argumentai, šiuo atveju pagrindžiantys dempingo tęsimosi tikimybę.

         3.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas ir eksporto į trečiąsias šalis kainos

               (40)

               Bendradarbiaujančio eksportuotojo pateikta kainų informacija, kurios negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių, rodo, kad Sąjungos rinka iš tiesų yra patraukli eksportuojantiems Kinijos gamintojams. Nagrinėjamuoju laikotarpiu visos kainos, taikytos kitų trečiųjų šalių rinkose buvo mažesnės (išskyrus 2007 m.) už Sąjungoje taikytas kainas (maždaug 10–20 % mažesnės skirtingais nagrinėjamojo laikotarpio metais).

               (41)

               Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad pagal taikytinas kainas ES rinka yra neabejotinai patraukli alternatyva Kinijos eksportuotojams.

               (42)

               Todėl nutraukus priemonių taikymą eksportuojantys Kinijos gamintojai turėtų paskatų nukreipti savo eksportą į Sąjungos rinką. Aukštesnės kainos Sąjungos rinkoje padidintų eksportuojančių Kinijos gamintojų pelną.

         3.4.   Priemonių vengimas

               (43)

               2005 m. priemonių taikymas buvo išplėstas įtraukiant papildomą KN kodą, nes nustatyta, kad Kinijos eksportuotojai vengė priemonių į volframo karbido miltelius įmaišydami nedidelį kiekį kitų metalo miltelių (daugiausia kobalto) (12). Ši patvirtinta vengimo praktika yra dar vienas argumentas, pagrindžiantis išvadą dėl dempingo tęsimosi tikimybės. Tai yra aiškus įrodymas, kad Europos rinka išlieka patraukli eksportuojantiems Kinijos gamintojams, kurie, tikėtina, netaikant antidempingo priemonių nukreiptų didesnius volframo karbido kiekius į ES.

         3.5.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

               (44)

               Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad importas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir esant labai dideliems dempingo skirtumams. Atsižvelgiant į ES ir kitų trečiųjų šalių rinkų kainų lygio tyrimą bei KLR esančius pajėgumus, galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog nutraukus priemonių taikymą dempingas tęsis.

         D.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis

               (45)

               Sąjungoje panašų produktą gamina septynios bendrovės arba bendrovių grupės.

               (46)

               Todėl jos laikomos Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

         2.   Pirminė pastaba

               (47)

               Siekiant pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį užtikrinti konfidencialumą su KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importu į Sąjungą susijusius duomenis reikėjo indeksuoti.

               (48)

               Dėl importo apimties pagal TARIC kodą 3824300010, kadangi į Eurostato KN kodų lygmens importo duomenis buvo įtraukti ne tik nagrinėjamojo produkto, bet ir kitų produktų duomenys (KN kodas 3824 30 00), toliau nurodyta analizė atlikta remiantis TARIC kodų lygmens importo duomenimis, taip pat pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktų duomenų informacija. TARIC duomenys taip pat laikomi konfidencialiais, nes pagal juos pateikiama išsami informacija, pagal kurią galima nustatyti šalis. Dėl šios priežasties dalis informacijos nurodyta intervalais.

               (49)

               Sąjungos pramonės duomenys gauti pagal septynių Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.

         3.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

               (50)

               Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato importo duomenimis.

               (51)

               2006 m. – PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 62 %; didžiausias nuosmukis užfiksuotas 2008 m. – PTL laikotarpiu. Per PTL, palyginti su 2008 m., suvartojimas sumažėjo 63 %

                  1   lentelė

                  Suvartojimas

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Apimtis (tonomis)

                                       +

                                       Iš viso importuota

                           1 766

                           1 885

                           2 303

                           755

                                       +

                                       ES pagamintas kiekis, parduotas ES rinkoje

                           8 281

                           8 334

                           7 981

                           3 024

                                       =

                                       Suvartojimas

                           10 047

                           10 218

                           10 284

                           3 779

                           Kasmetinis augimas

                           2 %

                           1 %

                           –63 %

         4.   Importo dempingo kaina iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis, rinkos dalis ir kainos

               (52)

               Importo dempingo kaina iš KLR apimtis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Šios apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.

                  2   lentelė

                  Importas iš KLR

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)

                           Daugiau nei 700

                           Daugiau nei 700

                           Daugiau nei 400

                           Daugiau nei 60

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           104

                           60

                           11

                           Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis

                           7,1 %

                           7,3 %

                           4,2 %

                           2,1 %

                           Importo iš nagrinėjamosios šalies kaina (EUR už toną)

                           25 622

                           21 883

                           22 434

                           22 110

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           85

                           88

                           86

               (53)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina apimtis sumažėjo 89 % ir per PTL sudarė maždaug 80 tonų. Jo rinkos dalis taip pat sumažėjo nuo 7,1 % 2006 m. iki 2,1 % per PTL.

               (54)

               Galimas tokio sumažėjimo paaiškinimas – smarkus KLR vidaus suvartojimo padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Be to, taikydamos eksporto kvotų ir eksporto tarifų sistemą Kinijos valdžios institucijos rodos taiko KLR volframo išteklių išsaugojimo politiką.

               (55)

               Importo iš Kinijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 % Toks pokytis atspindi bendrą tendenciją, nustatytą pagal Sąjungos pramonės kainas.

               (56)

               Atlikus palyginimą taip pat nustatyta, kad dėl importo iš KLR Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos daugiau nei 10 %, atskaičius taikomą antidempingo muitą. Šie rezultatai yra tokie patys kaip ir paskutiniame peržiūros tyrime (13).

         5.   Importas iš kitų šalių

               (57)

               Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.

                  3   lentelė

                  Importas iš kitų šalių

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Importas iš kitų šalių (tonomis)

                           1 050

                           1 138

                           1 873

                           675

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           108

                           178

                           64

                           Importo iš kitų šalių rinkos dalis

                           10,5 %

                           11,1 %

                           18,2 %

                           17,9 %

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           27 309,1

                           26 626,0

                           21 607,5

                           24 867,4

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           97

                           79

                           91

                           JAV rinkos dalis

                           4,2 %

                           3,9 %

                           3,9 %

                           3,6 %

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           32 948,1

                           32 356,0

                           29 353,3

                           32 054,4

                           Pietų Korėjos rinkos dalis

                           2,2 %

                           2,4 %

                           2,6 %

                           4,4 %

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           33 733,8

                           29 969,5

                           25 789,0

                           24 503,7

               (58)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių sumažėjo 36 % Tai atitiko bendrą rinkos tendenciją, susijusią su mažėjančiu suvartojimu (nuosmukis 62 %), nors ne tokiu pačiu tempu. Taigi tokio importo rinkos dalis padidėjo nuo 10,5 % iki 17,9 % Tačiau tokio importo poveikis Sąjungos pramonei negali būti laikomas neigiamu, kaip nurodyta 85–88 konstatuojamosiose dalyse.

               (59)

               Pažymėtina, kad Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padvigubėjo ir pasiekė 4,4 % Vidutinės importo iš Korėjos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo, bet išliko aukštesnės už vidutinę Kinijos pardavimo eksportui pardavimo kainą.

         6.   Ekonominė Sąjungos pramonės padėtis

               (60)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

         6.1.   Gamyba

               (61)

               Sąjungos pramonės gamyba, palyginti su 2006 m., padidėjo 5,8 % 2007 m. ir 11,6 % – 2008 m., o per PTL labai sumažėjo – 56 % palyginti su 2008 m.

                  4   lentelė

                  Sąjungos gamyba (iš viso)

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Apimtis (tonomis)

                           Gamyba

                           10 094

                           10 679

                           11 268

                           4 861

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           106

                           112

                           48

         6.2.   Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

               (62)

               Gamybos pajėgumai 2006 m. – PTL padidėjo 10,8 % Sumažėjus gamybai, ypač per PTL, pajėgumų naudojimas 2006 m. – PTL laikotarpiu sumažėjo 57 % ir per PTL sudarė apie 39 %

                  5   lentelė

                  Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Apimtis (tonomis)

                           Gamybos pajėgumai

                           11 110

                           11 610

                           12 230

                           12 310

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           105

                           110

                           111

                           Pajėgumų naudojimas

                           91 %

                           92 %

                           92 %

                           39 %

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           101

                           101

                           43

         6.3.   Atsargos

               (63)

               2008 m. Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis, palyginti su 2006 m., padidėjo 20 %, o per PLT sumažėjo 26 %

                  6   lentelė

                  Atsargos

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Apimtis (tonomis)

                           Laikotarpio pabaigos atsargos

                           1 714

                           1 808

                           2 054

                           1 514

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           106

                           120

                           88

         6.4.   Pardavimo apimtis

               (64)

               Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006–2008 m. šiek tiek padidėjo, o 2008 m. – PTL laikotarpiu sumažėjo 61 % Pardavimo apimtis padidėjo 2007 ir 2008 m., bet per PTL labai sumažėjo. Šis pokytis atitinka bendrą suvartojimo mažėjimo Sąjungos rinkoje tendenciją.

                  7   lentelė

                  Pardavimas nesusijusiems pirkėjams

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Apimtis (tonomis)

                           5 594

                           5 630

                           5 874

                           2 292

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           101

                           105

                           41

         6.5.   Rinkos dalis

               (65)

               2006–2008 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis beveik nekito, bet 2008 m. – PTL ji padidėjo 4 procentiniais punktais. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu ji padidėjo 5 procentiniais punktais.

                  8   lentelė

                  ES rinkos dalis

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           ES rinkos dalis

                           56 %

                           55 %

                           57 %

                           61 %

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           99

                           103

                           109

         6.6.   Augimas

               (66)

               Kadangi pardavimo nuosmukis buvo šiek tiek mažesnis nei suvartojimo nuosmukis, Sąjungos pramonės rinkos dalis truputį išaugo.

         6.7.   Užimtumas

               (67)

               2006 m. – PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 17 % Užimtumas taip pat sumažėjo 2006–2008 m. laikotarpiu, kuomet gamyba šiek tiek padidėjo; tai atspindi Sąjungos pramonės pastangas padidinti savo našumą. Tačiau per PTL dėl didelio produkcijos sumažėjimo užimtumas taip pat labai sumažėjo.

                  9   lentelė

                  Užimtumas

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Vidurkis (nagrinėjamuoju laikotarpiu)

                           Bendras užimtumas

                           674

                           667

                           653

                           557

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           99

                           97

                           83

         6.8.   Našumas

               (68)

               Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, apskaičiuotas kaip vieno darbuotojo per metus pagamintas kiekis, palyginti su 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. atitinkamai padidėjo 7 ir 15 %, o 2008 m. – PTL laikotarpiu sumažėjo 49 %

                  10   lentelė

                  Našumas

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Našumas (tonomis per metus vienam darbuotojui)

                           15

                           16

                           17

                           9

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           107

                           115

                           58

         6.9.   Pardavimo kainos

               (69)

               Vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina EXW sąlygomis nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat sumažėjo. Iš viso, 2006 m. – PTL laikotarpiu Sąjungos pramonė turėjo sumažinti savo kainas 15,4 %

               (70)

               Kaip paaiškinta 55 ir 56 konstatuojamosiose dalyse, importo dempingo kaina iš KLR kainos kito panašiai kaip Sąjungos pramonės kainos, tačiau visą laiką buvo mažesnės už Sąjungos kainas. Per PTL kainos iš KLR buvo daugiau nei 10 % žemesnės už Sąjungos pramonės kainas.

                  11   lentelė

                  Vieneto kaina ES rinkoje

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Sąjungos vieneto pardavimo kaina (EUR už toną)

                           31 030

                           29 995

                           29 072

                           26 241

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           97

                           94

                           85

         6.10.   Darbo užmokestis

               (71)

               2006 m. – PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 4,8 %.

                  12   lentelė

                  Darbo sąnaudos

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos

                           53 614

                           54 613

                           56 564

                           56 221

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           102

                           106

                           105

         6.11.   Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (72)

               2006–2008 m. metinis Sąjungos pramonės investicijų į nagrinėjamąjį produktą srautas padidėjo 18 % 2007–2008 m. investicijos padidėjo 103 % Tačiau per PTL, palyginti su 2008 m., investicijos sumažėjo 65 %

               (73)

               Daugiausia investuota į naujus įrengimus, skirtus volframo žaliavai iš naudotų medžiagų ir metalo laužo gaminti. Investicijas reikėjo sumažinti dėl tokių priežasčių: i) bendro gamybos lygio sumažėjimo Sąjungos rinkoje, ii) su žaliavomis susijusių iškraipymų (žr. 39 konstatuojamąją dalį), iii) ekonomikos krizės.

               (74)

               Per PTL nebuvo jokių didesnių investicijų. Didžiąja dalimi tai galima paaiškinti ekonomikos krize, prasidėjusia 2008 m. ir didžiausią nuosmukį pasiekusia per PTL, kuomet tapo dar sunkiau gauti naujo kapitalo.

                  13   lentelė

                  Investicijos

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Grynosios investicijos (tūkst. eurų)

                           18 403

                           10 711

                           21 756

                           7 568

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           58

                           118

                           41

         6.12.   Pelningumas ir investicijų grąža

               (75)

               Iš dalies dėl taikomų antidempingo priemonių ir iš dalies dėl Sąjungos pramonės pastangų paskirstyti žaliavų šaltinius, 2006–2008 m. Sąjungos pramonė sugebėjo išlaikyti teigiamą pelningumo lygį, nors tuo metu jis sumažėjo 26 % Tačiau per PTL Sąjungos rezultatai buvo daug prastesni ir atspindėjo jos padėties pažeidžiamumą šiuo požiūriu.

               (76)

               Investicijų grąža (toliau – IG) iš esmės atitiko pelningumo tendenciją visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.

                  14   lentelė

                  Pelningumas ir IG

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo procentinė dalis)

                           10,3 %

                           5,8 %

                           7,6 %

                           –19,5 %

                           IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentinė dalis)

                           34,8 %

                           22,1 %

                           28,8 %

                           –28,6 %

         6.13.   Grynųjų pinigų srautas

               (77)

               Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės pajėgumu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija tiriamuoju laikotarpiu išliko teigiama. Tačiau 2006 m. – PTL jis sumažėjo maždaug 35 %

                  15   lentelė

                  Grynųjų pinigų srautas

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

                           36 125

                           39 868

                           44 102

                           23 540

                           Indeksas (2006 m.=100)

                           100

                           110

                           122

                           65

         6.14.   Dempingo skirtumo dydis

               (78)

               Per PTL toliau buvo importuojama dempingo kaina iš KLR; dempingo lygis gerokai viršijo šiuo metu taikomas priemones. Be to, atsižvelgiant į su žaliavomis susijusius iškraipymus, nepanaudotus pajėgumus ir importo iš KLR kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

         6.15.   Atsigavimas po buvusio dempingo

               (79)

               Buvo nagrinėjama, ar Sąjungos pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo. Padaryta išvada, kad ji didžiąja dalimi galėjo atsigauti atsižvelgiant į tai, kad taikomos antidempingo priemonės buvo veiksmingos. Tačiau dėl ekonomikos krizės ši tendencija nutrūko ir išryškėjo sunkumai, su kuriais susiduria Sąjungos pramonė.

         7.   Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis

   7.1.   Importo dempingo kainomis poveikis

               (80)

               Mažėjant vartojimui Sąjungoje, importo iš Kinijos rinkos dalis sumažėjo nuo 7,1 % iki 2,1 % (žr. 52 konstatuojamąją dalį). Iš turimos informacijos matyti, kad iš Kinijos importuota mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat mažesnėmis nei importo iš kitų trečiųjų šalių kainomis. Kaip minėta 56 konstatuojamojoje dalyje, remiantis skaičiavimu atėmus antidempingo muitą, per PTL dėl importo iš Kinijos Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 10,7 % Primenama, kad muito norma sudaro 33 % Atitinkamai, viena vertus, priverstinio kainų mažinimo lygis atspindi taikomų muitų veiksmingumą, kita vertus, būtinybę toliau taikyti priemones. Šią išvadą sustiprina tai, jog nustatytas priverstinis kainų mažinimas buvo tokio paties lygio kaip nustatyta paskutiniame peržiūros tyrime. Todėl importo dempingo kaina iš KLR kainos poveikis Sąjungos pramonei liko toks pats ir, nesant priešingų įrodymų, tikėtina, kad jis tęsis.

         7.2.   Ekonomikos krizės poveikis

               (81)

               Dėl labai nepalankių ekonominių sąlygų per PTL volframo vartotojų sektoriuje, ypač plieno ir cementuotų karbidų sektoriuje, kuriam tenka didžioji Sąjungoje suvartojamo volframo dalis, Sąjungos pramonė labai sumažino nagrinėjamojo produkto gamybą ir pardavimą.

               (82)

               Prieš krizę vartotojų sektoriuje veikiančios bendrovės turėjo daug volframo atsargų, kurios nebuvo papildytos per PTL ir buvo daromas tolesnis poveikis Sąjungos pramonės gamybos lygiui.

               (83)

               Mažėjant gamybai ir atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonė yra imli kapitalui, siekdama sumažinti pastoviąsias vieneto sąnaudas ji turėjo pagaminti tam tikrą kiekį ir tai darė didelį poveikį pelningumui.

               (84)

               Tačiau Sąjungos pramonės padėtis prieš krizę įrodo, kad taikomos antidempingo priemonės yra veiksmingos. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad didžiausi Sąjungos gamintojai atliko svarbias investicijas siekdami išvengti su žaliavomis susijusių iškraipymų ir tuo pačiu metu jie galėjo konkuruoti rinkoje išsaugodami sveiką padėtį.

         7.3.   Importas iš kitų šalių

               (85)

               Apskaičiuota, kad importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis sumažėjo 36 % – nuo 1 500 tonų 2006 m. iki 675 tonų per PTL. Importo iš kitų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 10,5 % 2006 m. iki 17,9 % per PTL. 2006 m. – PTL vidutinė importo kaina sumažėjo 8,9 % Pagrindinės į Sąjungą importuojančios šalys buvo Pietų Korėja ir JAV.

               (86)

               Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 2,2 % iki 4,4 % Tačiau, iš turimos informacijos matyti, kad per PTL importuota tik šiek tiek mažesnėmis (6,6 %) nei Sąjungos pramonės kainomis, tačiau didesnėmis (9,8 %) nei importo iš KLR kainomis.

               (87)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį importui iš JAV tenkanti rinkos dalis sumažėjo 15,1 procentinio punkto (nuo 4,2 % iki 3,6 %). Iš turimos informacijos matyti, kad per PTL importuota didesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir taip pat gerokai didesnėmis (31 %) nei importo iš KLR kainomis.

               (88)

               Daroma išvada, kad iš didžiausių volframo karbido importuotojų į ES, t. y. Pietų Korėjos ir JAV, importas negalėjo daryti neigiamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, ypač dėl kainų lygio (panašaus arba net aukštesnio už Sąjungos pramonės kainas), o JAV atveju – taip pat ir dėl mažėjančios rinkos dalies.

         8.   Išvada

               (89)

               Dėl taikomų veiksmingų antidempingo muitų Sąjungos pramonė galėjo iš dalies atsigauti nuo buvusio žalingo dempingo poveikio.

               (90)

               Vis dėlto negalima daryti išvados, kad Sąjungos pramonės padėtis tvirta. Nors dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos gamintojų finansine veikla, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas, pirmaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais pagerėjo, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad per PTL visi žalos rodikliai pablogėjo.

               (91)

               Nepaisant to, kad paklausos sumažėjimas per PTL gali būti iš dalies susijęs su ekonomikos krize, atliekant tyrimą nuodugniai išnagrinėtas importo žema dempingo kaina iš KLR poveikis Sąjungos pramonės padėčiai.

               (92)

               Kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje, importo iš KLR apimtis iš tiesų sumažėjo 2006 m. – PTL. Tokio importo kainos tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 14 %, o tai išnagrinėjus per ketverių metų nagrinėjamąjį laikotarpį atitinka Sąjungos pramonės kainų tendenciją. Tačiau pažymėtina, kad toks pats didelis importo dempingo kaina iš Kinijos kainos sumažėjimas užfiksuotas 2006–2007 m. (15 %), t. y. gerokai anksčiau prieš ekonomikos krizę, tuo laikotarpiu, kai Sąjungos pramonė pradėjo atsigauti. Importo dempingo kaina iš KLR kainos vėliau nusistovėjo, o su finansų krize susijęs sumažėjimas buvo nedidelis. Atsižvelgiant į didelį Kinijos eksportuotojų kainų sumažėjimą (prieš krizę) galima spręsti, kad jie taikė labiau koncentruotą ir galingesnę kainų strategiją siekdami priverstinai sumažinti Sąjungos pramonės kainas. Iš tiesų Kinijos eksporto kainų ir Sąjungos pramonės kainų skirtumas padidėjo iki 27 % (2007 m.) ir 22,8 % (2008 m.).

               (93)

               2008 m. Kinijos eksporto kainos buvo 22,8 % mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. Per PTL skirtumas sumažėjo iki 15,7 % Labai sumažėjus vartojimui Sąjungos gamintojai turėjo sumažinti savo kainas, siekdami išsaugoti rinkos dalį.

               (94)

               Kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, importo iš kitų trečiųjų šalių kiekis sumažėjo 36 % ir atitiko vartojimo sumažėjimą. Nepaisant rinkos dalies padidėjimo, tokio importo poveikis Sąjungos pramonės padėčiai negali būti laikomas neigiamu, kaip nurodyta 88 konstatuojamojoje dalyje.

               (95)

               Dėl Sąjungos pramonės gyvybingumo reikia pastebėti, kad atliekant tyrimą gauti įrodymai rodo, kad Sąjungos pramonė galėjo konkuruoti normaliomis rinkos sąlygomis su importu iš trečiųjų šalių ir netgi tuomet, kai kainos buvo mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas, skirtumas nebuvo toks didelis, kaip su Kinija, kaip nurodyta 85–88 konstatuojamosiose dalyse.

               (96)

               Dėl Sąjungos pramonės padėties pagerėjimo prieš PTL, pramonė investavo į naujausią technologiją, skirtą nagrinėjamajam produktui iš metalo laužo gaminti, ir iš dalies išvengė su žaliavomis susijusių iškraipymų.

               (97)

               Atsižvelgiant į bendrą Sąjungos pramonės padėtį bei importą iš KLR 2006 m. – PTL laikotarpiu, daroma išvada, kad, atsižvelgiant į kai kurių Sąjungos pramonės rodiklių teigiamus pokyčius, laikoma, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatyrė. Todėl buvo nagrinėjama, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms žala pasikartotų.

         E.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   1.   Pradinės pastabos

               (98)

               Kaip minėta 89–97 konstatuojamosiose dalyse, nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonei pavyko tik šiek tiek atsigauti nuo patirtos žalos. Iš tiesų, kai per PTL labai sumažėjo per didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį užfiksuotas ypač didelis Sąjungos suvartojimas, Sąjungos pramonė tapo nestabili ir pažeidžiama, jai vis dar buvo daromas žalingas importo dempingo kainomis iš KLR poveikis.

               (99)

               Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš nagrinėjamosios šalies vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala pasikartos.

         2.   Kinijos eksporto į trečiąsias šalis apimtis ir kainos

               (100)

               Nustatyta, kad Kinijos eksporto pardavimo trečiųjų šalių rinkose kainos buvo taip pat mažesnės už ES taikytas kainas (maždaug 10–20 % mažesnės skirtingais nagrinėjamojo laikotarpio metais, išskyrus 2007 m.) Kinijos eksportuotojo pardavimo ne ES šalims kiekis buvo labai didelis, daugiau kaip 80 % viso eksporto pardavimo. Todėl buvo laikoma, kad nustojus galioti priemonėms Kinijos eksportuojantys gamintojai būtų paskatinti didelę eksporto apimtį nukreipti iš trečiųjų šalių į patrauklesnę Sąjungos rinką.

         3.   Nepanaudoti pajėgumai KLR rinkoje

               (101)

               Kaip nurodyta 34–42 konstatuojamosiose dalyse, tyrimo metu gauti duomenys atskleidė, kad KLR yra daug nepanaudotų pajėgumų. Gauta svarbių įrodymų, dėl kurių daroma išvada, kad nenustačius priemonių didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis gali būti naudojama eksportui į Sąjungą padidinti. Tai visiškai patvirtinta, ypač atsižvelgiant į tai, kad nėra jokių požymių, kad trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinka galėtų absorbuoti papildomą KLR produkciją.

         4.   Išvada

               (102)

               Sąjungos pramonė dėl importo iš Kinijos dempingo kainomis kelerius metus patyrė žalą ir šiuo metu jos ekonominė padėtis tebėra pavojinga.

               (103)

               Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė sugebėjo atsigauti nuo Kinijos importo dempingo kaina dėl taikytų antidempingo priemonių. Tačiau per PTL jos ekonominė padėtis tapo sudėtinga, ypač dėl ekonomikos krizės. Esant tokioms aplinkybėms, Sąjungos pramonei susidūrus su didesne importo mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamosios šalies apimtimi, jos pardavimas, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis pablogėtų.

               (104)

               Be to, kaip nurodyta 56 konstatuojamojoje dalyje, taip pat nustatyta, kad tai, jog dėl Kinijos gamintojų pardavimo kainos priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, vidutiniškai 11 %, rodė, kad netaikant priemonių tikėtina, jog Kinijos eksportuojantys gamintojai eksportuos nagrinėjamąjį produktą į Sąjungos rinką kainomis, gerokai mažesnėmis už Sąjungos pramonės kainas.

               (105)

               Atsižvelgiant į išvadas, padarytas atlikus tyrimą, ypač dėl nepanaudotų pajėgumų KLR, nustatytų žaliavų rinkos iškraipymų, nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų potencialo padidinti arba nukreipti savo eksporto apimtį į Sąjungos rinką, Kinijos kainodaros kitose trečiosiose šalyse ir pelningos Sąjungos rinkos patrauklumo, panaikinus bet kokias priemones atsirastų žalos pasikartojimo tikimybė. Pastaroji būtų netgi rimtesnė, atsižvelgiant į vykstančią ekonomikos krizę.

         F.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   Įžanga

               (106)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.

               (107)

               Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose, priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.

               (108)

               Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų, susijusių su tikimybe, kad tęsis dempingas ir pasikartos žala, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

         2.   Sąjungos pramonės interesai

               (109)

               Atsižvelgiant į 89–97 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties ir remiantis teiginiais, susijusiais su žalos pasikartojimo tikimybės analize, kaip paaiškinta 102–105 konstatuojamosiose dalyse, taip pat galima manyti, kad nebetaikant antidempingo muitų Sąjungos pramonės finansinė padėtis greičiausiai pablogėtų.

               (110)

               Manoma, kad Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei priemonės būtų taikomos toliau – tokiu būdu ji galėtų padidinti pardavimo apimtį ir, tikriausiai, pardavimo kainas bei gauti pakankamai pajamų, kad galėtų toliau investuoti į naujas technologijas savo gamybos priemonėms. Priešingu atveju, nutraukus priemones, būtų stabdomas Sąjungos pramonės atsigavimas ir keliama rimta grėsmė jos gyvybingumui ir, dėl šios priežasties, kiltų pavojus jos egzistavimui, todėl rinkoje sumažėtų pasiūla ir konkurencija.

         3.   Importuotojų ir (arba) naudotojų interesai

               (111)

               Apie save pranešė ir klausimyno atsakymą pateikė vienas naudotojas. Bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad toliau taikant priemones nebūtų daromas neigiamas poveikis konkurencijai Sąjungos rinkoje, bet priešingai, tai sudarytų sąlygas vartotojų pramonei turėti daugiau tiekėjų, konkuruojančių rinkos kainomis.

               (112)

               Primenama, kad ankstesniuose tyrimuose buvo nustatyta, kad naudotojams priemonių nustatymas neturėtų didelio poveikio (14). Nepaisant to, kad priemonės buvo taikomos, Sąjungos importuotojų ir (arba) naudotojų tiekimo šaltiniu liko, inter alia, KLR. Nebuvo požymių, kad būtų buvę sunku rasti kitus šaltinius. Todėl nuspręsta, kad toliau taikant antidempingo priemones Sąjungos importuotojams ir (arba) naudotojams neturėtų būti daromas didelis poveikis.

         4.   Išvada

               (113)

               Toliau taikant priemones tikimasi padėti Sąjungos pramonei, o tai pagerintų konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje ir sumažintų grėsmę, kad bendrovėms teks užsidaryti ir sumažinti darbuotojų skaičių.

               (114)

               Be to, tikimasi, kad tolesnis priemonių taikymas bus naudingas naudotojams ir (arba) importuotojams, nes Sąjungos rinkoje išliks daugiau tiekėjų.

               (115)

               Atsižvelgiant į aprašytą tyrimą, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neprieštarauja Sąjungos interesams.

         G.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (116)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

               (117)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamam KLR kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui, turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės – tai ad valorem muitai,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo karbidui, su metalo milteliais sumaišytam volframo karbidui ir lydytajam volframo karbidui, kurių KN kodai šiuo metu yra 2849 90 30 ir ex 3824 30 00 (15) (TARIC kodas 3824300010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Muito, taikomo 1 dalyje nurodytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 33 %.
   3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. kovo 21 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         MARTONYI J.

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 264, 1990 9 27, p. 7.

      (3)  OL L 264, 1990 9 27, p. 59.

      (4)  OL L 248, 1994 9 23, p. 8.

      (5)  OL L 64, 1995 3 22, p. 1.

      (6)  OL L 111, 1998 4 9, p. 1.

      (7)  OL L 395, 2004 12 31, p. 56.

      (8)  OL L 202, 2005 8 3, p. 1.

      (9)  OL C 115, 2009 5 20, p. 18.

      (10)  OL C 322, 2009 12 30, p. 23.

      (11)  Tikslios procentinės dalies negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių.

      (12)  2005 m. liepos 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1275/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2268/2004, įvedantį galutinį antidempingo muitą volframo karbido ir lydytojo volframo karbido, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui (OL L 202, 2005 8 3, p. 1).

      (13)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 2268/2004 65 konstatuojamąją dalį.

      (14)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 2268/2004 101 konstatuojamąją dalį.

      (15)  Priešingai nei presavimui paruošti milteliai, kurie yra rutulio arba granulės pavidalo, vienarūšiai ir laisvai byrantys, dalelės yra netaisyklingos formos, be to, nėra laisvai byrančios. Birumo trūkumą galima išmatuoti ir nustatyti kalibruotu piltuvėliu, pvz., HALL debitmačiu pagal ISO standartą 4490.


title: 2014 m. lapkričio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1200/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
7.11.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 321/8

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1200/2014
   2014 m. lapkričio 6 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. lapkričio 6 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  54,3

                  MA

                  79,8

                  MK

                  65,0

                  ZZ

                  66,4

                  0707 00 05

                  AL

                  78,9

                  JO

                  193,6

                  MK

                  74,3

                  TR

                  129,4

                  ZZ

                  119,1

                  0709 93 10

                  MA

                  60,4

                  TR

                  118,7

                  ZZ

                  89,6

                  0805 20 10

                  MA

                  121,8

                  TR

                  61,9

                  ZZ

                  91,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  66,9

                  ZZ

                  66,9

                  0805 50 10

                  AR

                  78,7

                  MA

                  52,7

                  TR

                  91,4

                  ZZ

                  74,3

                  0806 10 10

                  BR

                  315,5

                  LB

                  284,9

                  PE

                  348,3

                  TR

                  138,3

                  US

                  400,6

                  ZA

                  133,6

                  ZZ

                  270,2

                  0808 10 80

                  AR

                  153,3

                  BA

                  46,1

                  BR

                  51,7

                  CA

                  88,6

                  CL

                  86,8

                  CN

                  68,5

                  NZ

                  136,2

                  US

                  193,3

                  ZA

                  160,7

                  ZZ

                  109,5

                  0808 30 90

                  CN

                  118,3

                  ZA

                  57,4

                  ZZ

                  87,9

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2012 m. vasario 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 108/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
9.2.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 36/27

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 108/2012
   2012 m. vasario 8 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (EK) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (EK) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 8 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  IL

                  156,8

                  MA

                  56,6

                  TN

                  76,7

                  TR

                  130,2

                  ZZ

                  105,1

                  0707 00 05

                  EG

                  229,9

                  JO

                  137,5

                  TR

                  174,7

                  US

                  57,6

                  ZZ

                  149,9

                  0709 91 00

                  EG

                  330,9

                  ZZ

                  330,9

                  0709 93 10

                  MA

                  94,6

                  TR

                  141,0

                  ZZ

                  117,8

                  0805 10 20

                  EG

                  50,0

                  IL

                  78,7

                  MA

                  54,6

                  TN

                  53,8

                  TR

                  74,5

                  ZZ

                  62,3

                  0805 20 10

                  IL

                  138,0

                  MA

                  83,0

                  ZZ

                  110,5

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  60,2

                  IL

                  97,6

                  JM

                  98,5

                  KR

                  94,1

                  MA

                  111,3

                  TR

                  75,1

                  ZZ

                  89,5

                  0805 50 10

                  EG

                  46,1

                  TR

                  54,8

                  ZZ

                  50,5

                  0808 10 80

                  CA

                  130,0

                  CL

                  98,4

                  CN

                  109,0

                  MA

                  59,2

                  MK

                  31,8

                  US

                  145,7

                  ZZ

                  95,7

                  0808 30 90

                  CL

                  141,4

                  CN

                  51,0

                  US

                  120,5

                  ZA

                  105,1

                  ZZ

                  104,5

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2011 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 473/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

text:
17.5.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 129/12

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 473/2011
   2011 m. gegužės 16 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,
   kadangi:

               (1)

               Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 463/2011 (4).

               (2)

               Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metams, numatyti Reglamente (ES) Nr. 867/2010, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. gegužės 17 d.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 16 d.

            Komisijos vardu, Pirmininko vardu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

      (3)  OL L 259, 2010 10 1, p. 3.

      (4)  OL L 124, 2011 5 13, p. 45.

      PRIEDAS

         Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2011 m. gegužės 17 d.

                  (EUR)

                  KN kodas

                  Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  1701 11 10 (1)

                  41,07

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  41,07

                  2,58

                  1701 12 10 (1)

                  41,07

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  41,07

                  2,29

                  1701 91 00 (2)

                  42,59

                  4,69

                  1701 99 10 (2)

                  42,59

                  1,56

                  1701 99 90 (2)

                  42,59

                  1,56

                  1702 90 95 (3)

                  0,43

                  0,26

         (1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

         (2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

         (3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.


title: 2016 m. rugsėjo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1683, kuriuo 253-ią kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis

text:
20.9.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 254/18

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1683
   2016 m. rugsėjo 19 d.
   kuriuo 253-ią kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, kuriuo nustatomos tam tikros specialios ribojamosios priemonės, taikomos tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 5 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir subjektai, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi;

               (2)

               2016 m. rugsėjo 14 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetas nusprendė iš dalies pakeisti du asmenų, grupių ir subjektų, kuriems turėtų būti taikomas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas, sąrašo įrašus. Todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. rugsėjo 19 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

            Laikinai einantis Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovo pareigas

      (1)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

      PRIEDAS
      Toliau nurodyti Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedo antraštinės dalies „Fiziniai asmenys“ įrašai iš dalies keičiami taip:

                  a)

                  „Ali Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (alias Abou Zoubair). Gimimo data: 1986 3 9. Gimimo vieta: Ariana, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: W342058 (Tuniso pasas, išduotas 2011 3 14, nustojo galioti 2016 3 13). Nacionalinis asmens identifikavimo kodas: 08705184 (2011 2 24 išduotos Tuniso tapatybės kortelės numeris). Adresas: a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunisas; b) Sirijos arabų Respublika (2015 m. kovo mėn. nustatyta buvimo vieta); c) Irakas (galima alternatyvi buvimo vieta 2015 m. kovo mėn.); d) Libija (anksčiau nustatyta buvimo vieta). Kita informacija: a) fizinis apibūdinimas: akių spalva – ruda; ūgis – 171 cm; b) yra nuotrauka, įtrauktina į Interpolo ir JT Saugumo Tarybos specialųjį pranešimą; c) tėvo vardas ir pavardė – Taher Ouni Harzi, motinos vardas ir pavardė – Borkana Bedairia. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2015 4 10.“ punktas pakeičiamas ir išdėstomas taip:
                  „Ali Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (alias Abou Zoubair). Gimimo data: 1986 3 9. Gimimo vieta: Ariana, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: W342058 (Tuniso pasas, išduotas 2011 3 14, nustojo galioti 2016 3 13). Nacionalinis asmens identifikavimo kodas: 08705184 (2011 2 24 išduotos Tuniso nacionalinės tapatybės kortelės numeris). Adresas: a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunisas; b) Sirijos arabų Respublika (2015 m. kovo mėn. nustatyta buvimo vieta); c) Irakas (galima alternatyvi buvimo vieta 2015 m. kovo mėn.); d) Libija (anksčiau nustatyta buvimo vieta). Kita informacija: a) fizinis apibūdinimas: akių spalva – ruda; ūgis – 171 cm; b) yra nuotrauka, įtrauktina į Interpolo ir JT Saugumo Tarybos specialųjį pranešimą; c) tėvo vardas ir pavardė – Taher Ouni Harzi, motinos vardas ir pavardė – Borkana Bedairia. Pranešama, kad 2015 m. birželio mėn. žuvo per oro antpuolį Mosule, Irake. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2015 4 10.“

                  b)

                  „Tarak Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (alias Abou Omar Al Tounisi). Gimimo data: 1982 5 3. Gimimo vieta: Tunisas, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: Z050399 (Tuniso pasas, išduotas 2003 12 9, nustojo galioti 2008 12 8). Nacionalinis asmens identifikavimo kodas: 04711809 (2003 11 13 išduotos Tuniso tapatybės kortelės numeris). Adresas: a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunisas; b) Sirijos arabų Respublika (2015 m. kovo mėn. nustatyta buvimo vieta); c) Irakas (galima alternatyvi buvimo vieta 2015 m. kovo mėn.); d) Libija (anksčiau nustatyta buvimo vieta). Kita informacija: a) fizinis apibūdinimas: akių spalva – ruda; ūgis – 172 cm; b) yra nuotrauka, įtrauktina į Interpolo ir JT Saugumo Tarybos specialųjį pranešimą; c) tėvo vardas ir pavardė – Taher Ouni Harzi, motinos vardas ir pavardė – Borkana Bedairia. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2015 4 10.“ punktas pakeičiamas ir išdėstomas taip:
                  „Tarak Ben Taher Ben Faleh Ouni Harzi (alias Abou Omar Al Tounisi). Gimimo data: 1982 5 3. Gimimo vieta: Tunisas, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: Z050399 (Tuniso pasas, išduotas 2003 12 9, nustojo galioti 2008 12 8). Nacionalinis asmens identifikavimo kodas: 04711809 (2003 11 13 išduotos Tuniso nacionalinės tapatybės kortelės numeris). Adresas: a) 18 Mediterranean Street, Ariana, Tunisas; b) Sirijos arabų Respublika (2015 m. kovo mėn. nustatyta buvimo vieta); c) Irakas (galima alternatyvi buvimo vieta 2015 m. kovo mėn.); d) Libija (anksčiau nustatyta buvimo vieta). Kita informacija: a) fizinis apibūdinimas: akių spalva – ruda; ūgis – 172 cm; b) yra nuotrauka, įtrauktina į Interpolo ir JT Saugumo Tarybos specialųjį pranešimą; c) tėvo vardas ir pavardė – Taher Ouni Harzi, motinos vardas ir pavardė – Borkana Bedairia. Pranešama, kad 2015 m. birželio mėn. žuvo Sirijoje. Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2015 4 10.“