title: 2017 m. kovo 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/366, kuriuo pagal Reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams) nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir nutraukiamas dalinės tarpinės peržiūros tyrimas pagal Reglamento (ES) 2016/1037 19 straipsnio 3 dalį

text:
3.3.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 56/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/366
   2017 m. kovo 1 d.
   kuriuo pagal Reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams) nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir nutraukiamas dalinės tarpinės peržiūros tyrimas pagal Reglamento (ES) 2016/1037 19 straipsnio 3 dalį
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 18 straipsnį,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1239/2013 (2) (toliau – pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinius kompensacinius muitus (iki 11,5 %) iš Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija) importuojamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio arba plokštėms ir elementams, naudojamiems fotovoltiniuose moduliuose ar plokštėse iš kristalinio silicio. Šios priemonės toliau vadinamos galiojančiomis priemonėmis, o tyrimas, po kurio pirminiu reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau bus vadinamas pirminiu tyrimu.

               (2)

               Komisija Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES (3) patvirtino galutinių priemonių taikymo laikotarpiui priimanti iš dalies pakeistą įsipareigojimą dėl kainos (toliau – įsipareigojimas). Vėliau Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą 2014/657/ES (4),. kuriuo paaiškinama, kaip įsipareigojimas turi būti įgyvendinamas. Be to, ji priėmė penkis įgyvendinimo reglamentus, kuriais atšauktas kelių eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo priėmimas (5).

               (3)

               2015 m. gegužės 5 d. Komisija paskelbė pranešimą apie antidempingo ir kompensacinių priemonių, taikomų importuojamiems peržiūrimiesiems produktams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (6). Peržiūra buvo susijusi tik su lyginamuoju dydžiu, kuriuo remtasi nustatant kainos koregavimo mechanizmą, numatytą pagal minėtą įsipareigojimą. Peržiūra nutraukta 2016 m. sausio mėn. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2016/12 (7).

               (4)

               Atlikus priemonių vengimo tyrimą, Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/184 (8) Taryba išplėtė galutinių antikompensacinių muitų, nustatytų Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1239/2013 į Sąjungą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), taikymą importuojamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), siunčiamiems iš Malaizijos ir Taivano ir deklaruojamiems ar nedeklaruojamiems kaip Malaizijos ar Taivano kilmės.

         1.2.   Prašymas atlikti peržiūrą

               (5)

               Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių kompensacinių priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), galiojimo pabaigą (9), Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (10) (toliau – pagrindinis reglamentas) 18 straipsnį.

               (6)

               Prašymą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų) Sąjungoje, vardu 2015 m. rugsėjo 4 d. pateikė „ES ProSun“ (toliau – pareiškėjas) ir jį parėmė Sąjungos gamintojai, bendrai pagaminantys daugiau nei 50 % viso panašaus produkto kiekio, kurį pagamina Sąjungos pramonės dalis, remianti prašymą arba jam prieštaraujanti. Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas tikriausiai tęstųsi ir Sąjungos pramonei vėl būtų daroma žala.

         1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros ir tarpinės peržiūros inicijavimas

               (7)

               Pasikonsultavusi su Komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, 2015 m. gruodžio 5 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – pranešimas apie inicijavimą (11)) pranešė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

               (8)

               Tą pačią dieną Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino pabaigos peržiūrą (12) ir dalinę tarpinę peržiūrą (13) dėl galiojančių antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams). Ši peržiūra vykdoma lygiagrečiai, bet tai atskira procedūra ir jai skirtas atskiras reglamentas.

               (9)

               Komisija, prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį ir 33 straipsnio punktą Kinijos Vyriausybei (KV) pranešė gavusi tinkamai pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir paragino KV dalyvauti konsultacijose, siekdama išsiaiškinti su prašymo atlikti peržiūrą turiniu susijusią padėtį ir priimti abi šalis tenkinantį sprendimą. KV priėmė pasiūlymą konsultuotis ir konsultacijos surengtos 2015 m. gruodžio 2 d. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Vis dėlto į KV valdžios institucijų pateiktas pastabas buvo deramai atsižvelgta.

               (10)

               Tą pačią dieną Komisija pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 3 dalį ex officio inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, per kurią nagrinėjama tik tai, ar galiojančių priemonių, taikomų elementams, naudojamiems fotovoltiniuose moduliuose ar plokštėse iš kristalinio silicio, tolesnis taikymas neprieštarautų Sąjungos interesams (14) (toliau – pranešimas apie tarpinės peržiūros inicijavimą).

         1.4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (11)

               Atliekant subsidijavimo tęsimo ir pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2014 m. spalio 1 d. iki 2015 m. rugsėjo 30 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Nagrinėjant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2015 m. rugsėjo 30 d. (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         1.5.   Suinteresuotosios šalys

               (12)

               Pranešimuose apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir Kinijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms apie tyrimo inicijavimą ir paragino juos dalyvauti.

               (13)

               Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

         1.6.   Atranka

               (14)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį.

         1.6.1.   Sąjungos gamintojai

               (15)

               Pranešimuose apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi tam tikrus Sąjungos gamintojus. Komisija juos atrinko, remdamasi didžiausia tipiška pardavimo Sąjungoje apimtimi ir atsižvelgdama į gamybos apimtį ir geografinę vietą, kurias buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Atrinkti šeši Sąjungos modulių gamintojai ir trys Sąjungos elementų gamintojai. Atrinkta tiek vertikaliai integruotų, tiek neintegruotų gamintojų. Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų gamintojų. Visos preliminariai atrinktos bendrovės sutiko būti atrinktos.

               (16)

               Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl pasiūlytų atrinktų gamintojų. Jos kritikavo tai, kad kelių Sąjungos gamintojų pavadinimai ir veiklos vietos nebuvo atskleistos ir todėl suinteresuotosios šalys negalėjo pateikti pastabų dėl atrinktų gamintojų dalies, palyginti su Sąjungos pramonės visa gamybos ir pardavimo apimtimi.

               (17)

               Komisija priminė, kad visi atrinkti Sąjungos gamintojai, išskyrus „SolarWorld“, „WARIS Srl“ (toliau – „Waris“) ir „Sillia VL“ (toliau – „Sillia“), inicijuojant tyrimus prašė neatskleisti jų pavadinimų. Komisija atsižvelgė į šiuos prašymus, tačiau paragino juos patvirtinti pageidavimą likti anonimiškais per visą peržiūrų tyrimų laikotarpį ir pateikti pagrįstų priežasčių. Visos susijusios bendrovės, išskyrus vieną, patvirtino savo pirminius prašymus ir juos pagrindė. Bendrovės nurodė bijančios netekti galimybių vykdyti veiklą KLR ir (arba) gauti žaliavų ir sudėtinių dalių iš KLR. Nuspręsta, kad šios priežastys yra pakankamos. Todėl Komisija nusprendė sutikti su jų anonimiškumo prašymu ir atmesti suinteresuotųjų šalių prašymus atskleisti atrinktų Sąjungos gamintojų tapatybes ir veiklos vietas. Iš anoniminių bendrovių tik „Jabil Assembly Poland sp. zoo.“ (toliau – „Jabil“) sutiko, kad jos tapatybė būtų atskleista galutinai ją atrinkus.

               (18)

               Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisija neapibrėžė Sąjungos pramonės prieš preliminariai atrinkdama gamintojus. Todėl jis negalėjo pateikti pastabų, ar atrinkti gamintojai yra tipiški. Be to, kai kurie iš atrinktų Sąjungos gamintojų, pvz., „Solarworld“, yra vertikaliai integruoti, nes gamina elementus, kurie daugiausia naudojami jų pačių modulių gamybai. Todėl kyla rizika, kad to paties galutinio produkto, t. y. modulių, gamyba įskaitoma du kartus.

               (19)

               Remiantis pranešimais apie inicijavimą, Sąjungos pramonė yra visi Sąjungos modulių ir pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų) gamintojai. Be to, Sąjungos pramonė aiškiai apibrėžta dar per pirminį tyrimą. Galiausiai, nagrinėjant Sąjungos pramonės esamą padėtį ir tipiškumą į uždarajam naudojimui gaminamus elementus nebuvo atsižvelgta. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (20)

               Kelios kitos suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisijai nederėjo atrinkti „Waris“ ir „Sillia“, nes šios bendrovės yra smulkūs Sąjungos modulių gamintojai. Dėl šios priežasties jie taiko labai specifinį veiklos modelį, kuris nėra tipiškas. Komisijai, kaip teigiama, reikėjo atrinkti ne šias bendroves, o dideles ir vidutines bendroves, kaip antai „Jabil“.

               (21)

               Komisija atmetė šį teiginį, nes ji taip pat atrinko daug didelių ir vidutinių modulių gamintojų. Bendrovės „Waris“ ir „Sillia“ atrinktos platesniam geografiniam tipiškumui užtikrinti.

               (22)

               Jau inicijavusi tyrimą Komisija turėjo išbraukti bendrovę „Sillia“ iš atrinktų bendrovių sąrašo dėl nepakankamo bendradarbiavimo. Galiausiai likę atrinkti Sąjungos gamintojai sudarė 38,8 % visos ES modulių pardavimo apimties ir 55 % visos Sąjungos modulių gamybos apimties. Kalbant apie elementus jos sudarė 76,6 % visos ES pardavimo apimties ir 77 % visos Sąjungos gamybos. Todėl atrinktos pakoreguoto sąrašo bendrovės laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.

         1.6.2.   Importuotojų atranka

               (23)

               Tam, kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešimuose apie inicijavimą nurodytą informaciją.

               (24)

               Du nesusiję importuotojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Atsižvelgdama į nedidelį importuotojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

         1.6.3.   Eksportuojantys gamintojai

               (25)

               Tam, kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos valdžios institucijų nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

               (26)

               Iš viso 86 Kinijos eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) pateikė pranešimo dėl inicijavimo I priede nurodytą atrankai reikiamą informaciją, tačiau trys didžiausi (pagal peržiūrimojo produkto eksporto pardavimą Sąjungai remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų baze) eksportuojantys gamintojai (eksportuojančių gamintojų grupės) prašomos informacijos nepateikė. Tokiomis aplinkybėmis Komisija atrinko toliau nurodytus tris eksportuojančius gamintojus (eksportuojančių gamintojų grupes), kurių eksporto pardavimo Sąjungai apimtis buvo didžiausia ir kurie pateikė prašomą informaciją bei bendradarbiavo atliekant tyrimą:

                           —

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd,“ Changzhou, Kinija,

                           —

                           „Jinko Solar Co Ltd“, Shangrao, Kinija,

                           —

                           „Chint Group“, Hangzhou, Kinija.

               (27)

               Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Kinijos valdžios institucijomis. Jokių pastabų nepateikta.

         1.7.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

               (28)

               Klausimynas buvo išsiųstas KV (įskaitant specialius klausimynus, skirtus bankams „China Development Bank“, „Export Import Bank of China“ (EXIM), „Bank of Beijing“, „China Construction Bank“ (CCB), „Industrial and Commercial Bank of China“ (ICBC), „China Merchants Bank“ (MEB), „China Mingsheng Bank“ (MiB), „Ping An Bank“, „Suzhou Bank“ ir Kinijos eksporto ir kreditų draudimo bendrovei („Sinosure“), nes, kaip nurodyta prašyme, jie teikė paskolas ir finansų paslaugas FV produktų pramonei). Be to, KV buvo paprašyta persiųsti bankams skirtą klausimyną bet kokioms kitoms finansų įstaigoms, kurios, kaip žinoma KV, teikė paskolas nagrinėjamajai pramonei (toliau – fotovoltinių produktų pramonė arba FV produktų pramonė). Į KV skirtą klausimyną taip pat buvo įtraukti specialūs klausimynai polikristalinio silicio gamintojams, aliuminio ekstruzijų gamintojams ir stiklo gamintojams, kurie iš dalies ar visiškai priklauso valstybei ir kurie tiekė šias žaliavas FV produktų pramonei per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Klausimynai taip pat buvo išsiųsti trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams (jų grupėms), atrinktiems Sąjungos gamintojams ir visiems apie save pranešusiems importuotojams ir naudotojams.

               (29)

               Komisija gavo EXIM, CCB, ICBC, MEB, MiB ir „Sinosure“ klausimyno atsakymus (kitos ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytos finansų įstaigos atsakymų nepateikė), trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų (jų grupių) atsakymus ir atrinktų Sąjungos gamintojų bei keturių importuotojų ir (arba) naudotojų atsakymus.

               (30)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti išvadas dėl subsidijavimo tęsimosi ir pasikartojimo tikimybės, žalos pasikartojimo tikimybės ir Sąjungos interesų:

                           a)

                           Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybė

                                       —

                                       Kinijos prekybos ministerija, Pekinas, Kinija

                                       —

                                       „China Export & Credit Insurance Corporation“, Pekinas, Kinija

                                       —

                                       „China Merchants Bank“, Pekinas, Kinija

                                       —

                                       „Export Import Bank of China“, Pekinas, Kinija

                                       —

                                       „Industrial and Commercial Bank of China“, Pekinas, Kinija

                                       —

                                       „China Construction Bank“, Pekinas, Kinija

                           b)

                           Atrinktos gamintojų grupės

                                       —

                                       „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd,“ Changzhou, Kinija

                                       —

                                       „Jinko Solar Co Ltd“, Shangrao, Kinija

                                       —

                                       „Chint Group“, Hangzhou, Kinija

                           c)

                           Atrinkti Sąjungos gamintojai

                                       —

                                       „SolarWorld Group“, Bona, Vokietija

                                       —

                                       „Jabil“, Kvidzynas, Lenkija

                                       —

                                       „WARIS S.r.l.“, Borgo Kjezė, Italija

                                       —

                                       2 anoniminiai modulių gamintojai ir 2 anoniminiai elementų gamintojai

                           d)

                           Nesusiję Sąjungos importuotojai

                                       —

                                       „IBC Solar AG“, Vokietija

                                       —

                                       „BayWa r.e.“„Solar Energy Systems GmbH“, Vokietija

                           e)

                           Pradinės grandies bendrovės

                                       —

                                       „Wacker Chemie AG“, Vokietija

               (31)

               MiB klausimyno atsakymas, gautas per KV, nebuvo patikrintas, nes 2016 m. birželio 30 d. jis pranešė nesutiksiantis su patikrinimu vietoje. Remiantis trijų atrinktų gamintojų pateikta informacija, be EXIM, CCB, ICB, MEB ir MiB, dar aštuoniolika finansų įstaigų („Agricultural Bank of China“, „Bank of China“, „Bank of Communication“, „China Development Bank“, „China Everbright Bank“, „China Trust Commercial Bank“, „Hua Xia Bank“, „Industrial Bank of China“, „Jiangnan Rural Commercial Bank“, „Ping An Bank“, „Rural Commercial Bank“, „Shanghai Pudong Development Bank“ ir „Xiantao Finance Bureau“) teikė paskolas šiems atrinktiems gamintojams.

         1.8.   Faktų atskleidimas

               (32)

               2016 m. gruodžio 20 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketina toliau taikyti galiojančias kompensacines priemones, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. Atskleidus faktus Kinijos prekybos rūmai, „Wacker“, „Solar Power Europe“ (SPE) ir „Solar Alliance for Europe“ (SAFE) paprašė, kad juos išklausytų prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas, ir buvo išklausyti.

               (33)

               790 konstatuojamojoje dalyje nurodytam komitetui nepateikus nuomonės Komisija pranešė ketinanti sutrumpinti priemonių taikymo laikotarpį nuo 24 iki 18 mėnesių. Ji paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl šio ketinimo.

         2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   2.1.   Peržiūrimasis produktas

               (34)

               Peržiūrimasis produktas yra tas pats, kaip ir nagrinėtasis per tyrimą, po kurio nustatytos galiojančios priemonės (toliau – pirminis tyrimas), t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiami fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir elementai, naudojami fotovoltiniuose moduliuose ar plokštėse iš kristalinio silicio (elementų storis neviršija 400 mikrometrų) (toliau – peržiūrimasis produktas arba nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90 (TARIC kodai 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 ir 8541409039), išskyrus atvejus, kai šie produktai vežami tranzitu, kaip apibrėžta GATT V straipsnyje.

               (35)

               Peržiūrimojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami šių rūšių produktai:

                           —

                           iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus,

                           —

                           fotovoltiniai produktai plona plėvele,

                           —

                           fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą,

                           —

                           moduliai ar plokštės, kurių išėjimo įtampa neviršija 50 V nuolatinės srovės, o atiduodamoji galia neviršija 50 W, ir kurie skirti tik tiesiogiai naudoti kaip baterijų įkrovikliai tokios pačios įtampos ir galios sistemose.

         2.2.   Panašus produktas

               (36)

               Kaip ir per pirminį tyrimą, peržiūrimajam produktui ir Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamam ir parduodamam produktui būdingos tos pačios pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir jų galutinio naudojimo paskirtis yra ta pati. Kinijoje gaminamam ir Kinijos vidaus rinkoje parduodamam bei eksportui į Sąjungą parduodamam produktui taip pat būdingos tos pačios pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei paskirtis. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

         3.   SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

               (37)

               Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 ir 2 dalis išnagrinėjo, ar yra tikimybė, kad, nustojus galioti galiojančioms priemonėms, subsidijavimas tęstųsi arba pasikartotų.

         3.1.   Pirminės pastabos dėl KV dalinio nebendradarbiavimo

               (38)

               KV prašymu Komisija pratęsė KV nustatytą terminą, t. y. suteikė 14 papildomų dienų atsakyti į klausimyną, taigi iš viso atsakymui pateikti ji turėjo 50 dienų.

               (39)

               Atskleidus faktus KV pažymėjo, kad atsižvelgiant į klausimyno dydį 50 dienų – nepakankamas laikotarpis į jį atsakyti. KV teigė, kad Komisija nedėjo visų pastangų, nes „sau suteikė 11 mėnesių įvertinti informacijai, kurią KV turėjo pateikti per 50 dienų“. KV taip pat palygino terminus, nustatytus ir (arba) taikytus per pirminį tyrimą ir kitus antisubsidijų tyrimus, su šios priemonių galiojimo termino peržiūros terminais. KV teigė, kad nustatant šiuos terminus siekta, kad KV atsidurtų sudėtingoje padėtyje ir negalėtų dėti visų pastangų, kad bendradarbiautų. Komisija pažymi, kad pagrindiniame reglamente nustatyta, kad atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą suinteresuotosioms šalims suteikiama ne mažiau kaip 30 d. ir ne daugiau kaip 15 mėn. klausimyno atsakymams pateikti. Šių teisinių terminų laikytasi ir KV skirta 20 d. daugiau, nei nustatytasis minimalus terminas. Todėl šis KV argumentas netinkamas.

               (40)

               2016 m. sausio 7 d. rašte dėl termino pratęsimo Komisija priminė KV, kad klausimyno atsakyme turėtų būti atsižvelgta į subsidijų programas ir naudą visiems peržiūrimojo produkto eksportuojantiems gamintojams. KV atsakė 2016 m. sausio 21 d. raštu, kuriame išreiškė susirūpinimą dėl klausimyno aprėpties ir pranešė Komisijai, kad konkrečių bendrovių duomenys, pateikti klausimyno atsakyme, taip pat kaip ir per pirminį tyrimą, bus susiję tik su atrinktais eksportuojančiais gamintojais (jų grupėmis). Komisija 2016 m. sausio 22 d. raštu nurodė nesutinkanti su KV pozicija dėl šio klausimo ir pabrėžė, kad, kitaip nei per pirminį tyrimą, keli iš didžiausių eksportuojančių gamintojų, tarp jų – trys didžiausi pagal peržiūrimojo produkto eksporto į Sąjungą apimtį, nebendradarbiavo atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą, todėl bendradarbiauta kur kas mažiau aktyviai nei per pirminį tyrimą. Atitinkamai buvo tikėtina, kad gali būti negauta subsidijoms nustatyti svarbios informacijos, jei KV klausimyno atsakymas būtų susijęs tik su atrinktomis eksportuojančių gamintojų grupėmis. Vis dėlto siekdama sklandaus bendradarbiavimo Komisija išimties tvarka minėtame rašte sutiko, kad KV savo klausimyno atsakyme pateiktų tik tuos konkrečių bendrovių duomenis, kurie susiję su dešimtimi per PTL didžiausių eksportuojančių gamintojų (jų grupių), kurių pavadinimai buvo išvardyti rašte, įskaitant tris atrinktas bendroves, ir nurodė sutinkanti papildomai pratęsti terminą iki 2016 m. vasario 2 d.

               (41)

               KV pateikė neišsamų klausimyno atsakymą, sudarytą iš trijų dalių: pirma dalis pateikta 2016 m. sausio 26 d., antra 2016 m. vasario 3 d., o trečia – 2016 m. vasario 5 d. Prie 2016 m. sausio 26 d. pateikto atsakymo pridėtame rašte KV išreiškė norą paaiškinti neišsamaus klausimyno atsakymo priežastis ir pakartojo savo poziciją dėl klausimyno atsakymo aprėpties apribojimo trimis atrinktomis eksportuojančių gamintojų grupėmis, kuri taip pat ne kartą minima visame klausimyno atsakyme.

               (42)

               Atskleidus faktus KV išreiškė nepasitenkinimą tuo, kad Komisija „kritiškai įvertino tai, kad KV pateikė informaciją po 2016 m. sausio 26 d.“ Komisija pažymi, kad ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje tiksliai apibūdinama, kaip KV pateikė klausimyno atsakymą. Šis vėlavimas atsakyti neturėjo jokių teisinių pasekmių.

               (43)

               Komisija 2016 m. kovo 14 d. ir 2016 m. liepos 14 d. išsiuntė KV raštus dėl informacijos neišsamumo (toliau – pirmasis raštas dėl informacijos neišsamumo ir antrasis raštas dėl informacijos neišsamumo), į kuriuos KV atsakė 2016 m. balandžio 8 d. ir 2016 m. liepos 22 d.2016 m. liepos 14 d. Komisija išsiuntė KV patikrinimo grafiką ir paprašė, kad KV pateiktų pastabų ir papildytų jį trūkstama logistine informacija.

               (44)

               Siekdama sklandaus bendradarbiavimo Komisija 2016 m. liepos 19 d. išsiuntė išsamų raštą prieš patikrinimą vietoje. KV atsakė 2016 m. rugpjūčio 2 d. ir pasiūlė kitaip išdėstyti patikrinimo laiką, be kitų dalykų, pakeisti kai kurių skirsnių tikrinimo trukmę. Komisija tos pačios dienos atsakyme paaiškino negalinti su tuo sutikti, nes pakeisto grafiko seka nebebūtų logiška. Be to, Komisija negalėjo sutikti su pakeista skirsnių tikrinimo trukme.

               (45)

               Atskleidus faktus KV pažymėjo, kad šie KV veiksmai parodė, kad ji bendradarbiavo lanksčiai, o Komisija – ne. Komisija norėtų pabrėžti, kad ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse tiksliai apibūdinamas keitimasis informacija prieš tikrinamąjį vizitą.

               (46)

               Tikrinamasis vizitas truko nuo 2016 m. rugpjūčio 8 d. iki 2016 m. rugpjūčio 12 d., remiantis Komisijos pasiūlytu grafiku.

               (47)

               Nė vienas iš 29 konstatuojamojoje dalyje minėtų bankų nepateikė prašomos informacijos apie FV produktų pramonę, teigdami, kad jie privalo laikytis teisinių reikalavimų ir sutarčių sąlygų, susijusių su konkrečių bendrovių paskolų informacijos konfidencialumu. Bankai paragino Komisiją remtis informacija, kurią pateikė atrinkti eksportuojantys gamintojai (jų grupės).

               (48)

               Antrame rašte dėl pateiktos informacijos neišsamumo Komisija paragino KV paprašyti dešimties didžiausių peržiūrimojo produkto gamintojų (jų grupių) įgalioti bankus suteikti Komisijai konkrečių bendrovių informacijos, prašomos atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą. KV atsakė negalinti prašyti, priversti ar įpareigoti Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiauti atliekant šį ar bet kokį kitą tyrimą. Tačiau šis teiginys nesusijęs su Komisijos raginimu. KV taip pat nurodė, kad Komisija galėtų tiesiogiai paprašyti šių bendrovių pateikti jai reikiamos informacijos. Komisija iš tiesų naudojosi trijų atrinktų bendrovių pateikta reikiama informacija. Vis dėlto, kadangi prašymas suteikti leidimą buvo susijęs su finansų įstaigų turima informacija, visų pirma kreditų rizikos vertinimais, trys atrinktos bendrovės negalėjo pateikti visos reikiamos informacijos. Komisija mano, kad būtent KV privalėjo sudaryti sąlygas bankams ir eksportuojantiems gamintojams palaikyti reikiamus ryšius, kad bankai galėtų pateikti prašomos informacijos.

               (49)

               Per tikrinamąjį vizitą KV teigė, kad ji paprašė atrinktų eksportuojančių gamintojų persiųsti KV klausimyno atitinkamą priedėlį finansų įstaigoms, iš kurių jie yra gavę paskolų, kredito linijų ir (arba) kreditų draudimą. KV taip pat teigė, kad ji persiuntė priedėlį kitoms prie klausimyno pridėtame rašte nurodytoms finansų įstaigoms. Komisijai per tikrinamąjį vizitą paprašius šių veiksmų įrodymų jų pateikta nebuvo.

               (50)

               Atskleidus faktus KV išreiškė nepasitenkinimą pirmesniais teiginiais. Komisija pažymi, kad 49 konstatuojamojoje dalyje tiksliai apibūdinama, kas įvyko.

               (51)

               Per tikrinamąjį vizitą KV patalpose Komisija mėgino patikrinti klausimyno atsakymą ir paprašė patvirtinamųjų dokumentų, kurie buvo naudojami jam parengti, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 ir 26 straipsniuose. Be kelių išimčių, šie patvirtinamieji dokumentai nebuvo pateikti net tais atvejais, kai jų konkrečiai paprašyta. Tai neleido visapusiškai patikrinti klausimyno atsakymo. Todėl Komisija parengė ne tik įprastinį įrodymų sąrašą, bet ir sąrašą dokumentų, kurių buvo paprašyta vietoje, bet kurių taip ir nebuvo pateikta. Baigiant tikrinimą KV peržiūrėjo ir kartu su Komisija pasirašė šį sąrašą (toliau – nepateiktų dokumentų sąrašas). Jį sudarė 28 punktai ir kiekvieno punkto paaiškinimai arba pastabos.

               (52)

               Atskleidus faktus KV pažymėjo, kad prašytų, bet nepateiktų dokumentų sąraše nurodytus dokumentus būtų galima suskirstyti į keturių tipų dokumentus, būtent, kaip teigiama, „nesamus dokumentus“, „rengiamus ir oficialiai nepaskelbtus dokumentus“, „slaptas ir konfidencialias kredito rizikos vertinimo ataskaitas“ ir „kituose pateiktuose dokumentuose pateiktą informaciją“. Komisija pažymi, kad vienas iš nepateiktų dokumentų sąrašo punktas buvo „Finansų rinkų liberalizavimo įrodymai“ („People's Bank of China“, arba PBOC), dėl kurio KV ginčijosi atskleidus faktus pateiktose pastabose.

               (53)

               Be to, KV teigė, kad išbraukus vienai iš keturių minėtų kategorijų priskirtus dokumentus sąraše liktų vos keli prašyti, bet nepateikti dokumentai. Komisija su šiuo teiginiu nesutinka. Dėl vadinamųjų „nesamų“ dokumentų reikia pažymėti, kad Komisija turėjo priežasčių jų prašyti, nes jie buvo paminėti kituose per šį ir (arba) pirminį tyrimus pateiktuose dokumentuose. Dėl „rengiamų ir oficialiai nepaskelbtų dokumentų“ reikia pažymėti, kad kai kuriuos iš jų buvo galima pateikti Komisijai juos oficialiai priėmus, tačiau to padaryta nebuvo. Dėl „slaptų ir konfidencialių kredito rizikos vertinimo ataskaitų“ reikia pažymėti, kad pagrindiniame reglamente pateiktos procedūrinės garantijos, kad tokia informacija apsaugoma nuo tolesnės sklaidos. Galiausiai, net jei Komisija sutiktų su tuo, kad informacija buvo pateikta „kituose dokumentuose“, šie dokumentai sudarė tik nedidelę sąrašo dalį,

               (54)

               Atskleidus faktus KV taip pat tvirtino, kad Komisija rėmėsi turimais faktais, nepateikus „tam tikrų dokumentų“, nesusiedama šių dokumentų su Komisijai reikalinga informacija. KV teigė, kad tokiu būdu Komisija rėmėsi turimais faktais, remdamasi nežinomu turiniu, ir tai nesuderinama su PPO nuostatomis. Komisija pažymi, kad priežastys, dėl kurių dokumentų prašoma, buvo nurodytos klausimyne, per tikrinamąjį vizitą, 2016 m. sausio 22 d. ir 2016 m. rugsėjo 23 d. Komisijos raštuose KV ir faktų atskleidimo dokumente.

               (55)

               Po tikrinamojo vizito vietoje 2016 m. rugsėjo 23 d. Komisija pranešė KV, kad ji vietoje trūkstamos informacijos ketina remtis turimais faktais, be to, nurodė galimas nebendradarbiavimo pasekmes pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 ir 6 dalis.

               (56)

               2016 m. spalio 13 d. rašte KV paprieštaravo Komisijos ketinimui taikyti pagrindinio reglamento 28 straipsnio nuostatas, teigdama, kad tai teisiškai ir faktiškai nepagrįsta. KV taip pat teigė, jog tai, kad bankai nepateikė Komisijai prašomos informacijos, įrodė, kad KV jų reikšmingai nekontroliuoja. Ji taip pat pakartojo ankstesnius paaiškinimus, kodėl nebuvo galima pateikti prašomos informacijos.

               (57)

               KV teigė, kad Komisija nepaaiškino, kodėl nepakanka KV pateiktos informacijos ir reikia papildomos. Komisija iš tiesų paaiškino KV, kodėl jai reikia prašomos informacijos (žr. 40 konstatuojamąją dalį).

               (58)

               KV taip pat teigė, kad Komisijos raštas dėl ketinimo remtis turimais faktais buvo labai neaiškus ir netikslus. Savo pastabose, pateiktose atskleidus faktus, KV pakartojo, kad Komisijos rašte pateikta „labai nedaug informacijos apie rėmimosi turimais faktais priežastis“. Komisija pažymi, kad trūkumai buvo išvardyti pagal temą, subsidijų schemą ir (arba) subjektą (pvz., finansų įstaigas), o nepateiktų dokumentų sąrašas nustatytas bendru sutarimu (žr. 51 konstatuojamąją dalį.).

               (59)

               KV tvirtino, kad Komisija negalėjo primesti KV atsakomybės dėl Kinijos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo, nes šios bendrovės nepriklausomos ir KV jų nekontroliuoja. Ji apie juos nepateikė jokios informacijos.

               (60)

               Komisija neprimeta KV atsakomybės dėl gamintojų nebendradarbiavimo. Vis dėlto KV yra atsakinga už savo klausimyno atsakymą, kuriame atsakant į prašymą pateikti konkrečių bendrovių informaciją atsižvelgta tik į tris atrinktus eksportuojančius gamintojus. Todėl Komisija mano, kad KV nedėjo visų pastangų, nes nepateikė prašomos informacijos.

               (61)

               KV taip pat suabejojo, jog tam tikrų dokumentų neturėjimas galėtų prieštarauti surinktai informacijai arba ją paneigti ar kitaip trukdyti tyrimui. Savo rašte KV teigė, kad nepateikti įrodymai (nepatikslindama, kokius konkrečiai „nepateiktus įrodymus“ ji turi omenyje) yra palyginti nedidelės įrodomosios galios ir todėl tai, kad jų nėra, neturėtų leisti suabejoti Kinijos teisine sistema. Komisija nesutinka su teiginiu, kad KV nepateikta informacija yra nedidelės įrodomosios galios. Įrodomąją galią galima įvertinti tik gavus informaciją. Per patikrinimą siekiama įsitikinti, kad klausimyno atsakymas tikslus. Taigi patvirtinama, kad per tikrinamuosius vizitus Komisijai nebuvo sudarytos sąlygos visapusiškai patvirtinti surinktą informaciją.

               (62)

               KV taip pat teigė, kad Komisija neteisingai nurodė šešis dokumentus, kurie nebuvo pateikti per patikrinimą, ir kad nėra pagrindo taikyti 28 straipsnį. Šiuo atžvilgiu pakanka priminti, kad nepateiktų dokumentų sąrašas nustatytas bendru sutarimu.

               (63)

               KV nurodė PPO antidempingo susitarimo II priedą ir pagrindinio reglamento 28 straipsnio 3 dalį, pagal kuriuos „nustatant išvadas turėtų būti atsižvelgiama į visą informaciją, kurią galima patikrinti, kuri tinkamai pateikta, kad galėtų būti be didelių sunkumų naudojama atliekant tyrimą, kuri pateikta laiku ir, jei taikoma, valdžios institucijų prašomoje laikmenoje ar atitinkama kompiuterine kalba.“ Ji taip pat nurodė kelis PPO kolegijų sprendimus (15), kuriuose frazė „kurią galima patikrinti“ nereiškia, kad informacija turėtų būti faktiškai tikrinama vietoje. KV teigė, kad Komisija negali atmesti informacijos ir remtis turimais faktais nepriklausomai nuo konteksto ir aplinkybių pobūdžio, jei per patikrinimą nepateikiama kokios nors informacijos.

               (64)

               Komisija pažymi, kad informaciją, į kurią turi būti atsižvelgiama, visų pirma turėtų būti galima patikrinti. Be to, Kolegijos ataskaitoje, skirtoje JAV (plieno plokštelėms), žodis „patikrinti“ apibrėžiamas kaip „patvirtinti ar išmėginti tikslumą ar teisingumą, ypač nagrinėjant ar lyginant duomenis ir t. t.; patikrinti ar nustatyti atliekant tyrimą“. Šiuo konkrečiu atveju Komisija mano, kad ji laikėsi ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje minėtų Kolegijos ataskaitų nuostatų.

               (65)

               Atskleidus faktus KV pažymėjo, kad Komisija išplėtė savo priežastis ir argumentus remtis turimais faktais ir tai, kaip teigia KV, neatitinka PPO sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – SSKP) ir pagrindinio reglamento 28 straipsnio 4 dalies. Komisija pažymi, kad pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 4 dalį KV buvo pranešta apie priežastis 2016 m. rugsėjo 23 d. raštu ir suteikta galimybė iki 2016 m. spalio 6 d. pateikti pastabų dėl šio rašto. Paprašiusi pratęsti šį terminą (prašymas patenkintas) KV pateikė pastabas savo 2016 m. spalio 13 d. rašte. Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 4 dalyje taip pat nustatyta, kad „nusprendus, kad paaiškinimai yra nepatenkinami, tokių įrodymų ar informacijos atmetimo priežastys atskleidžiamos ir paskelbiamos išvadose“, ir šis reikalavimas patenkintas 2016 m. gruodžio 20 d. bendrajame faktų atskleidimo dokumente.

               (66)

               KV taip pat teigė, kad Komisijai teisiškai nenuosekliai remiasi turimais faktais, nes viena vertus ji daugiausia dėmesio skiria pokyčiams, įvykusiems po pirminio tyrimo, o kita vertus klausimyne ir jo priedėliuose prašoma per daug informacijos. KV taip pat sukritikavo tai, kad Komisija nenurodė klausimyne, kad ji daugiausia dėmesio skirs pokyčiams, galbūt įvykusiems po pirminio tyrimo. Be to, KV teigė, kad Komisija prašė daugiau informacijos nei per pirminį tyrimą. Komisija atmeta šias pastabas, nes, pirma, norėdama išnagrinėti galimus pokyčius ji taip pat turėjo surinkti informaciją apie padėtį per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Antra, klausimynas nesiskyrė nuo bet kokio kito standartinio Vyriausybei skirto klausimyno, naudojamo atliekant antisubsidijų tyrimus, nors, savaime supranta, jis buvo priderintas prie prašyme minėtų schemų. Tai reiškia, kad klausimyne iš tiesų buvo prašoma pateikti informacijos apie per pirminį tyrimą nenustatytus, bet vėliau nustatytus subsidijų klausimus.

               (67)

               KV savo pastabose dėl atskleistų faktų primygtinai tvirtino, kad nepateikta informacijos apie penkis, ne septynis eksportuojančius gamintojus. Komisija su šiuo teiginiu sutiko, patikslindama: iš dešimties didžiausių eksportuotojų į Sąjungą atrinkti trys. Dar du pateikė atrankos atsakymą, o likę penki – ne. Vyriausybei skirtame klausimyne Komisija paprašė KV atsakyti į klausimus, skirtus FV produktų pramonei, kurios aprėptis tuo metu, siekiant sumažinti naštą, buvo apribota dešimtimi didžiausių eksportuojančių gamintojų. Vis dėlto KV atsakė į Vyriausybei skirtą klausimyną, atsižvelgdama tik į tris atrinktas bendroves, o informacijos apie kitus septynis eksportuojančius gamintojus nepateikė.

               (68)

               Dėl tipiškumo lygio Komisija nesutinka su KV pastaba, kad Komisijos primygtinas prašymas, kad KV pateiktų informaciją apie dešimt didžiausių eksportuojančių gamintojų, reiškia, kad jos atrinktos bendrovės netipiškos per šį tyrimą padarytoms išvadoms padaryti. Komisija ketina paaiškinti, kad atrinktos bendrovės tipiškos, nes atranka tenkina pagrindiniame reglamente nustatytas sąlygas: atsižvelgta į didžiausius (pagal apimtį) bendradarbiaujančius gamintojus. Atskleidus faktus pateiktose pastabose KV suabejojo, kiek būtų buvusi svarbi papildoma informacija. Komisija pažymi, kad nuo pat pradžios ji negalėjo atmesti tikimybės, kad reikės taikyti pagrindinio reglamento 27 straipsnio 4 dalį. Tokiu atveju informacija apie dešimt didžiausių eksportuojančių gamintojų pagerintų išvadų kokybę, nes būtų surinkta daugiau duomenų.

               (69)

               Taigi Komisija nepažeidė savo ex officio tyrimo prievolių, kaip atskleidus faktus pažymėjo KV. Priešingai, Komisija ištyrė turimą informaciją, nors ši ir buvo neišsami, ir dėjo visas pastangas užpildyti jos spragas.

               (70)

               Todėl Komisija atmeta KV pastabas, kad prašoma informacija nebuvo svarbi.

               (71)

               KV taip pat teigė, kad bendrajame faktų atskleidimo dokumente Komisija netiksliai apibūdino trūkstamos informacijos mastą, ir pabrėžė visą KV pateiktą informaciją.

               (72)

               Dėl finansų įstaigų ir žaliavų tiekėjų KV pažymėjo, kad ji mano esant nelogiška, kad Komisija reikalauja 3 800 bankų ir visų žaliavų tiekėjų bendradarbiavimo. Komisija pažymi, kad ši pastaba neteisinga. Komisija prašė KV persiųsti specialius klausimynus tik finansų įstaigoms ir žaliavų tiekėjams, nurodytiems 28 konstatuojamojoje dalyje.

               (73)

               Dėl KV pastabų apie jos, kaip teigiama, visapusio bendradarbiavimo Komisija pažymi, kad iki tyrimo pabaigos nebuvo tinkamai išspręsti toliau nurodyti pagrindiniai klausimai. KV nepateikė jokios informacijos, kurios Komisija prašė 2016 m. rugsėjo 23 d. KV išsiųstame rašte. Ji nepateikė informacijos apie dešimt didžiausių eksportuojančių gamintojų. Ji taip pat nesudarė sąlygų gauti bankų „China Development Bank“, „Bank of Beijing“, „Ping An Bank“ ir „Suzhou Bank“ klausimyno atsakymus. Taip pat nepateikta informacijos apie KLR polikristalinio silicio, stiklo ir aliuminio rinkų dalis. Galiausiai, KV atsisakė persiųsti specialius klausimynus i) bet kokioms kitoms finansų įstaigoms, kurios, kaip KV žinoma, suteikė paskolų dešimčiai didžiausių eksportuojančių gamintojų, ir ii) polikristalinio silicio, stiklo ir aliuminio tiekėjams. Dėl pastarųjų KV nurodė nemačiusi pagrindo persiųsti priedėlio atitinkamoms bendrovėms.

               (74)

               Atsižvelgdama į šiame skirsnyje pateiktas išvadas Komisija mano, kad sąlygos remtis turimais faktais, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 28 straipsnyje, iš esmės patenkintos.

               (75)

               Norėdama atsakyti į atskleidus faktus pateiktas pastabas Komisija kiekvienos nagrinėtos subsidijų schemos atžvilgiu tolesniuose skirsniuose nurodė, kuri konkrečiai informacija atmesta remiantis turimais faktais, ir kokia informacija ta informacija pakeista.

               (76)

               Vienas atrinktas gamintojas sukritikavo pagrindinio reglamento 28 straipsnio taikymą, nes, jo nuomone, šis veiksmas nukreiptas prieš jį. Jis pažymėjo, kad jo atžvilgiu Komisija nesilaikė tame straipsnyje nustatytos procedūros. Komisija negali sutikti su šia nuomone. Komisija neatmetė jokios šio eksportuojančio gamintojo pateiktos informacijos. Ji naudojo visą turimą informaciją, taip pat ir šio eksportuojančio gamintojo.

         3.2.   Vyriausybės planai, projektai ir kiti dokumentai

               (77)

               Visomis vertinamomis subsidijų schemomis, kaip ir per pirminį tyrimą, įgyvendinami centriniu lygmeniu nustatytų planų tikslai.

               (78)

               Dėl sutrumpinto kompensacinių priemonių, taikomų importuojamam peržiūrimajam produktui, galiojimo Komisija savo analizėje daugiausia dėmesio skyrė galimiems politikos pakeitimams, planavimo dokumentams ir teisinėms bei praktinėms šių pakeitimų įgyvendinimo priemonėms.

               (79)

               Atskleidus faktus KV nurodė, kad Komisijos analizė nebuvo pakankamai kruopšti, kad būtų galima padaryti pagrįstą išvadą dėl subsidijavimo tęsimosi, nes ji didžiąja dalimi rėmėsi per pirminį tyrimą dėl subsidijavimo padarytomis išvadomis, su kuriomis KV tada nesutiko. Ji taip pat nurodė Apeliacinio komiteto ataskaitą dėl JAV ginčo (antidempingas ir kompensacinės priemonės) (354 punktas), kurioje nurodyta, kad pagrįstam ir tinkamam paaiškinimui nepakanka vien nuorodos į tyrimo išvadas.

               (80)

               Per pirminį tyrimą KV pateiktos pastabos išnagrinėtos ir į jas atsakyta pirminiame reglamente, o dėl pirminiame reglamente padarytų išvadų į teismą nesikreipta (16). Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija nesupranta, kodėl šios išvados negali būti pagrindo, kuriuo remdamasi Komisija padarė išvadas per šį tyrimą, dalis, jei per peržiūros tyrimą nustatyta, kad tas išvadas pagrindžiantys faktai nepasikeitė, nes tai reiškia, kad jie buvo įvertinti iš naujo. Be to, kaip įrodyta išnagrinėjus per tyrimą surinktą informaciją ir apibūdinta šiame reglamente, Komisija nesutinka su teiginiu, kad ji didžiąja dalimi rėmėsi per pirminį tyrimą padarytomis išvadomis. Šiuo atžvilgiu ir taip pat atsižvelgdama į pagrindinio reglamento 28 straipsnio dalinį taikymą KV Komisija turėjo remtis turimais faktais, dėl kurių kai kuriais atvejais Komisijos išvados buvo grindžiamos per pirminį tyrimą padarytomis išvadomis.

               (81)

               Pareiškėjas teigė, kad KLR ir toliau labai subsidijuoja savo fotovoltinių produktų pramonę, ir nurodė keletą politinių ir planavimo dokumentų bei teisės aktų, kuriais grindžiama valstybės parama šiai pramonės šakai. Komisija peržiūrėjo ir išnagrinėjo prašyme minėtus dokumentus ir papildomus atliekant tyrimą KV ir atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktus dokumentus.

               (82)

               Per pirminį tyrimą nustatyta, kad savo 12-ajame penkmečio plane (17) KV įtraukė FV produktų pramonę į strateginių pramonės šakų sąrašą. KV taip pat paskelbė specialų saulės energijos fotovoltinių produktų pramonės planą (pridedamą prie 12-ojo penkmečio plano), t. y. 12-ąjį saulės energijos fotovoltinių produktų pramonės penkmečio planą. Šiame plane KLR Vyriausybė nurodė remianti „pažangias įmones“ (18) ir „svarbias įmones“ (19), įsipareigojo „padėti įgyvendinti fotovoltinių produktų pramonės skatinimo politiką“ (20) ir „formuoti bendrą parengtį pramonės, finansų ir mokesčių srities politikai remti <…>“ (21). Šie planai skirti 2011–2015 m., taigi apima ir peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

               (83)

               2016 m. kovo mėn. paskelbtas 13-asis penkmečio planas, skirtas 2016–2020 m. Atsakydama į antrąjį raštą dėl informacijos neišsamumo KV pateikė tik versiją kinų kalba, pridėdama turinio vertimą į anglų kalbą. Pagal 13-ąjį penkmečio planą FV produktų pramonė įtraukiama į šį strateginį planą (22). 13-ajame penkmečio plane technologinei pažangai skiriamas dėmesys aprėpia ir su energetika susijusius produktus ir paslaugas, konkrečiai įskaitant naujos kartos fotovoltinius elementus.

               (84)

               Atskleidus faktus KV teigė, kad ji pateikė 13-ąjį penkmečio planą ir juo įrodoma, kad saulės energijos pramonė nėra skatinama.

               (85)

               13-ojo penkmečio plano versijos anglų kalba prašyta per tikrinamąjį vizitą ir šis dokumentas įtrauktas į nepateiktų dokumentų sąrašą. Per tikrinamąjį vizitą KV turėjo versijos anglų kalba atspausdintą variantą ir įsipareigojo jį pateikti Komisijai, kai jau bus galima. Kaip matyti NDRC svetainėje (23), šio dokumento versija anglų kalba paskelbta 2016 m. gruodžio 7 d., bet Komisijai taip ir nepateikta. KV nepateikus išsamios ir oficialios plano versijos anglų kalba Komisija turėjo remtis šio dokumento vidaus vertimu ir per tikrinamąjį vizitą pateikė KV 83 konstatuojamojoje dalyje minėtas ištrauktas. KV teigė, kad šios nuorodos nustato technologijų inovacijų kryptį, tačiau nepaneigė, kad jos apskritai egzistuoja. Galiausiai reikėtų pažymėti, kad neturėdama išsamios KV plano versijos anglų kalba Komisija faktų atskleidimo dokumente rėmėsi savo vidaus vertimu į anglų kalbą (žr. 22 išnašą).

               (86)

               KV taip pat teigė, kad 83 ir 87 konstatuojamosiose dalyse minėtos ištraukos susijusios su šiuolaikinių vidaus infrastruktūros tinklų plėtra, įskaitant saulės energijos naudojimą ir (arba) gavimą, tačiau ne su jai gauti naudojamų medžiagų gamyba. KV taip pat tvirtino, kad 23 skyriuje, kuriame kalbama apie besiformuojančias ir strategines pramonės šakas, saulės energijos pramonė iš viso neminima, ir paneigė, kad to skyriaus 8 langelyje pateikiama nuoroda į fotovoltinius elementus.

               (87)

               Plano 30 skyriuje teigiama, kad „toliau skatinsime vystyti vėjo ir fotovoltinės energijos sritis“. Skaitant šį teiginį galima daryti prielaidą, kad parama „fotovoltinės energijos sričiai“ aprėpia ir paramą Kinijos FV produktų pramonei. Šį aiškinimą patvirtina 23 skyriaus „Plėtoti strategines besiformuojančias pramonės šakas“ 8 langelis „Strateginių besiformuojančių pramonės šakų plėtra“. Tame langelyje teigiama: „Siekti proveržio bazinių technologijų, pvz., kitos kartos fotovoltinių produktų, srityje ir skatinti pritaikyti jas pramonėje“ – tai yra aiški nuoroda į energijai gauti reikiamas medžiagas. Kita su šiuo klausimu susijusi nuoroda pateikiama to paties skyriaus 1 skirsnyje: „Remsime kitos kartos informacinių technologijų <…> žaliųjų ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų <…> plėtrą.“ Žaliosios technologijos Kinijoje dažnai siejamos su FV produktų pramone. Be to, kaip nurodyta 378 ir 389 konstatuojamosiose dalyse, FV produktų pramonė Svarbių valstybės skatinamų pramonės sektorių, produktų ir technologijų kataloge priskirta prie skatinamųjų pramonės šakų. Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija patvirtino, kad FV produktų pramonė yra įtraukta į šį strateginį planą.

               (88)

               2016 m. liepos 22 d. atsakyme KV nurodė, kad 13-asis saulės energijos fotovoltinių produktų pramonės penkmečio planas dar nepaskelbtas. Per tikrinamąjį vizitą, t. y. praėjus mažiau nei 20 dienų, KV jau dėjosi apskritai neskelbsianti tokio politinio dokumento ir jokių kitų įrodymų nepateikė. Galiausiai, KV nurodė, kad tai, kad 13-ojo penkmečio plano, skirto saulės energijos pramonei, nėra, – tai dar vienas požymis, kad ši pramonės šaka nėra skatinama.

               (89)

               Vis dėlto Valstybės tarybos sprendimas Nr. 40, 2010 m. spalio 10 d. Valstybės tarybos sprendimas ir Nacionalinės vidutinio ir ilgojo laikotarpių mokslo ir technologijų vystymo gairės (2006–2020 m.), kuriomis remiamas FV produktų pramonės vystymas ir skatinama teikti jai įvairią finansinę ir fiskalinę paramą, kaip minėta pirminio reglamento 102 konstatuojamojoje dalyje, vis dar galioja. Taip pat tebegalioja KLR mokslo ir technologijų pažangos įstatymas, kuriame nurodyta įvairių FV produktų pramonės rėmimo priemonių. Todėl net jei konkretus 13-ojo penkmečio planas, skirtas saulės energijos pramonei, nepaskelbtas, tai nereiškia, kad Vyriausybė neberemia FV produktų pramonės, nes šiai išvadai paremti pakanka visų tebegaliojančių Vyriausybės planų, projektų ir kitų dokumentų.

               (90)

               Taigi, per pirminį tyrimą (24) padaryta išvada, kad KV fotovoltinių produktų sektoriui skolina lengvatinėmis sąlygomis. Per šį tyrimą KV nepateikė jokių įrodymų, kad padėtis būtų pasikeitusi. Per tyrimą nepaaiškėjo jokių minėtai išvadai prieštaraujančių faktų, o tik nustatyta naujų ją patvirtinančių įrodymų.

               (91)

               Be to, banko „People's Bank of China“ pinigų politikos analizės grupės (valstybės įstaigos) paskelbtose Kinijos pinigų politikos ataskaitose patvirtinama, kad tokia KV politika egzistuoja, nes per PTL jose teigta, kad „bus sustiprintas finansų sektoriaus vaidmuo, kad būtų teikiamos geresnės finansų paslaugos ir skatinama pertvarkyti ir vystyti geležinkelių, <…> ir kitas svarbias pramonės šakas“ (25), „bus sustiprinta parama <…> strateginėms besiformuojančioms pramonės šakoms ir kitoms svarbioms nacionalinės ekonomikos sritims“ (26), „PBOC laikysis Partijos centrinio komiteto ir Valstybės tarybos strateginių nuostatų“ (27), „bus teikiamos aukštesnės kokybės finansų paslaugos, siekiant remti inovacijomis pagrįsto vystymosi strategiją, bus parengti finansavimo produktai, pritaikyti prie technologijų inovacijų srityje veikiančių įmonių, o finansų įstaigos bus skatinamos labiau remti <…> strategines besiformuojančias pramonės šakas ir kitas svarbias sritis“ (28) ir „finansų įstaigos bus skatinamos labiau remti Kinijos gamybos perėjimo nuo kiekybės prie kokybės strategiją, teikdamos kokybiškas finansų paslaugas, skirtas pramonės struktūros strateginiam prisitaikymui, infrastruktūros statybai, laivų statybai, logistikai, energetikai, mokslui ir technologijoms, kultūrai ir kitoms svarbioms sritims.“ (29)

               (92)

               Minėtieji aspektai taip pat patvirtinti per šį tyrimą išvadomis, padarytomis dėl trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų. Pavyzdžiui, 2014 m. metinėje ataskaitoje, kurią vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pateikė Jungtinių Valstijų vertybinių popierių ir biržos komisijai (SEC), teigiama: „Bankai „China Development Bank“ ir „China Minsheng Bank“ nuo seno mums teikia paskolas saulės energijos projektams finansuoti. Kadangi šios paskolos iš dalies grindžiamos politiniais sumetimais, jų sąlygos ir teikimas gali keistis priklausomai nuo Vyriausybės pozicijos dėl saulės energijos pramonės pokyčių. Jei negausime finansavimo komerciškai patraukliomis sąlygomis iš šių ar kitų bankų, mums gali būti sudėtinga finansuoti savo projektus. Negalime užtikrinti, kad sėkmingai rasime papildomų tinkamų finansavimo šaltinių per reikiamą laikotarpį arba iš viso, arba tokiomis sąlygomis ar sąnaudomis, kokios mums būtų patrauklios ar priimtinos, todėl mūsų augimo planus gali būti sudėtinga arba neįmanoma įgyvendinti.“ (30)

               (93)

               Atskleidus faktus KV teigė, kad FV produktų pramonė nėra priskiriama prie svarbių, strateginių ar besiformuojančių pramonės šakų ir todėl minėtos strategijos jai netaikomos.

               (94)

               Šiuo atžvilgiu primenama 87 konstatuojamoji dalis, kurioje padaryta išvada, kad FV produktų pramonė yra laikoma svarbia ir (arba) strategine pramone.

               (95)

               Kaip nurodyta pirminio reglamento 333 ir 400 konstatuojamosiose dalyse ir patvirtinta per šį tyrimą, be kita ko, 83 konstatuojamojoje dalyje, fotovoltinių produktų pramonė laikoma svarbia ir (arba) strategine pramone, taigi pirminiame reglamente padarytos išvados tebegalioja ir yra patvirtinamos.

         3.3.   Specialios schemos

               (96)

               Komisija išnagrinėjo visas prašyme atlikti peržiūrą nurodytas subsidijavimo schemas ir paprašė Kinijos valdžios institucijų pateikti informacijos apie bet kokias kitas galimas susijusias subsidijų schemas. Remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija Komisija rinko informaciją, susijusią su toliau nurodytomis schemomis, kurias taikydama Vyriausybės institucija, kaip įtariama, teikė subsidijas:

                           i)

                           Lengvatinės politikos paskolos, kitas finansavimas, garantijos ir draudimas

                                       —

                                       Lengvatinės politikos paskolos

                                       —

                                       Kredito linijų teikimas

                                       —

                                       Eksporto kreditų subsidijų programos

                                       —

                                       Eksporto garantijos ir ekologiškų technologijų draudimas

                           ii)

                           Dotacijų programos

                                       —

                                       Subsidijos programoms „Žinomiausi prekių ženklai“ ir „Kinijos prekių ženklai pasaulyje“ vystyti, „Eksportuojamų prekių ženklų vystymo fondui“ ir panašioms programoms

                                       —

                                       Programa „Golden Sun Demonstration“

                                       —

                                       Įvairios dotacijos

                           iii)

                           Tiesioginio atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programos

                                       —

                                       Užsienio kapitalo įmonėms taikoma programa, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę

                                       —

                                       Naujoms ir aukštųjų technologijų įmonėms taikoma programa, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę

                                       —

                                       Mokesčių atskaita moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai

                                       —

                                       Mažesni mokesčiai aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, vykdančioms tam tikrus projektus

                                       —

                                       Pelno mokesčio lengvatos užsienio kapitalo įmonėms, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos

                                       —

                                       Atleidimas nuo mokesčių, taikomų pajamoms, gaunamoms iš tam tikrų dividendų, priemokų ir tam tikrus reikalavimus atitinkančių bendrovių rezidenčių kitų tarpusavio investicijų į nuosavą kapitalą

                                       —

                                       Kitos mokesčių programos: lengvatinė mokesčių politika vakarų regionuose, miestų priežiūros ir statybos mokesčiai, užsienio kapitalo įmonėms taikomos švietimo priemokos ir mažo pelningumo bendrovėms taikomos mokesčių lengvatos

                           iv)

                           Netiesioginės mokesčių ir importo tarifų programos

                                       —

                                       Atleidimas nuo PVM ir importo tarifų lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga ir technologijomis

                                       —

                                       PVM lengvatos užsienio kapitalo įmonėms, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos

                                       —

                                       Užsienio kapitalo įmonių parduodamiems produktams taikomos PVM lengvatos

                           v)

                           Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei pakankamą atlygį

                                       —

                                       Vyriausybės polikristalinio silicio tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                                       —

                                       Vyriausybės aliuminio ekstruzijų tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                                       —

                                       Vyriausybės stiklo tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                                       —

                                       Vyriausybės elektros energijos tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                                       —

                                       Vyriausybės vandens tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                                       —

                                       Vyriausybės žemės ir žemės naudojimo teisių suteikimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                           vi)

                           Parama susijungimams ir restruktūrizavimui FV produktų sektoriuje

         3.4.   Importo subsidijavimas per PTL

   3.4.1.   Lengvatinės politikos paskolos, kitas finansavimas, garantijos ir draudimas

   3.4.1.1.   Lengvatinės politikos paskolos
   —   Įžanga

               (97)

               Prašyme teigta, kad KV toliau subsidijuoja FV produktų pramonę teikdama lengvatinės politikos paskolas.

         a)   Teisinis pagrindas

               (98)

               Lengvatinių paskolų teisinis pagrindas tas pat, kaip ir taikytas per pirminį tyrimą, t. y. KLR komercinės bankininkystės įstatymas (toliau – Bankininkystės įstatymas), Bendrosios paskolų taisyklės (kurias įgyvendina bankas „People's Bank of China“), Valstybės tarybos sprendimas Nr. 40 dėl pramonės struktūros pritaikymo skatinimo laikinųjų priemonių skelbimo ir įgyvendinimo.

               (99)

               Šios teisės nuostatos įgyvendinamos sprendimais, kuriuos priima valstybės bankai, kurie laikomi valstybinėmis institucijomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b punkte kartu su pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu (žr. tolesnį skirsnį), arba kurie veikia valstybės pavedimu ir nurodymu, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio pirmoje įtraukoje.

         b)   Kinijos valstybės bankai kaip valstybinės institucijos

               (100)

               Subsidijų buvo suteikta valstybės bankų paskolų pavidalu. Todėl reikia nustatyti, ar šie bankai yra valstybinės institucijos.

               (101)

               Remiantis PPO apeliaciniu komitetu (dokumento DS 379 318 punktas), ar valstybės įmonė yra valstybinė institucija, nustatoma pagal šiuos kriterijus: „Svarbiau ne tai, kaip subjektas naudojasi įgaliojimais vykdyti Vyriausybės funkcijas, o tai, kad šie įgaliojimai jam suteikti. Vyriausybė (siaurąja prasme) gali suteikti subjektams įgaliojimų įvairiais būdais. Todėl norint įrodyti, kad konkrečiam subjektui tokie įgaliojimai suteikti, gali prireikti įvairių įrodymų. Įrodymai, kad subjektas faktiškai vykdo Vyriausybės funkcijas, gali būti laikomas įrodymu, kad jam suteikti ar pavesti Vyriausybės įgaliojimai, ypač jei šie įrodymai patvirtina, kad ši praktika tvari ir sisteminga. Mūsų nuomone, įrodymai, kad Vyriausybė vykdo reikšmingą subjekto arba jo veiklos kontrolę, tam tikromis aplinkybėmis gali būti naudojami kaip įrodymas, kad tas subjektas turi Vyriausybės įgaliojimų ir jais naudojasi Vyriausybės funkcijoms atlikti. Vis dėlto pabrėžiame, kad, išskyrus tuos atvejus, kai įgaliojimai tiesiogiai perduodami teisiniu dokumentu, vien oficialių sąsajų tarp subjekto ir Vyriausybės (siaurąja prasme), tikėtina, nepakaks, kad būtų nustatyta, kad subjektas turi Vyriausybės įgaliojimų. Todėl, pvz., vien tai, kad Vyriausybė yra subjekto didžiausias akcininkas, neįrodo, kad ji vykdo reikšmingą jo veiklos kontrolę, ar kad ji yra suteikusi subjektui Vyriausybės įgaliojimų. Vis dėlto kai kuriais atvejais, jei remiantis įrodymais matyti, kad yra daug oficialių Vyriausybės kontrolės požymių, ir taip pat yra įrodymų, kad tokia kontrolė reikšmingai taikoma, remiantis tokiais įrodymais galima daryti išvadą, kad atitinkamas subjektas naudojasi Vyriausybės įgaliojimais.“

               (102)

               Šiuo atveju išvada, kad valstybės bankams, teikusiems lengvatinės politikos paskolas trim atrinktiems gamintojams, suteikti įgaliojimai vykdyti Vyriausybės funkcijas, pagrįsti toliau pateiktais argumentais.

               (103)

               Komisija rinko informaciją apie valstybei priklausančias finansų įstaigų akcijas, nes jos yra oficialus požymis, pagal kurį, kartu su įrodymais, kad ši oficiali kontrolė reikšmingai taikyta, būtų galima daryti išvadą, kad atitinkamas subjektas vykdo Vyriausybės įgaliojimus. Savo klausimyno atsakympriklauso nuo akcininkų. Jei pateikta informacija iš tiesų patvirtie KV pateikė 17 finansų įstaigų, kurių balansas, kaip teigiama, iš viso sudaro 80 % viso bankų sektoriaus, akcininkų informaciją. Pateikta informacija pagrįsta įvairiais šaltiniais. Visų pirma, KV patvirtino, kad keturi bankai priklauso valstybei (ICBC, „Agricultural Bank“, „Bank of China“ ir „China Construction Bank“). KV nurodė, kad jai priklauso mažiau nei 50 % kitų keturių bankų („Bank of Communications“, „China Everbright Bank“, „Industrial Bank“ ir „Shanghai Pudong Development Bank“) akcijų. Teigta, kad kituose devyniuose bankuose Vyriausybė akcijų neturi.

               (104)

               Per patikrinimą paaiškėjo, kad pateikta akcininkų informacija neteisinga, nes joje nenurodytos netiesiogiai Vyriausybei priklausančios akcijos, nepaisant to, kad tam tikroje viešai prieinamoje informacijoje tokių nuorodų būta. Kinijos Vyriausybės buvo paprašyta patikslinti klausimyno atsakymą ir nurodyti tiek tiesiogiai, tiek netiesiogiai priklausančias akcijas. KV atsisakė. Todėl Komisija negalėjo patikrinti pateiktų duomenų apie valstybei priklausančias bankų ir kitų finansų įstaigų akcijas tikslumo ir teisingumo.

               (105)

               Atskleidus faktus KV pažymėjo, kad pateikta akcininkų informacija buvo susijusi su įstaigomis, sudarančiomis 80 % viso bankininkystės sektoriaus, o informacijos apie valstybei netiesiogiai priklausančias akcijas neturima ir todėl Komisijos prašymas nepagrįstas. KV taip pat teigė, kad Komisija būtų vertinusi KV bendradarbiavimą kaip netinkamą nepriklausomai nuo to, kaip ji bendradarbiautų. Komisija šį teiginį atmeta. Be to, reikia paaiškinti, kad Komisijai negavus jokios kitos informacijos ji negalėjo patikrinti teiginio, jog KV pateikta akcininkų informacija susijusi su „80 % viso bankininkystės sektoriaus“. Vis dėlto, jei šis nepatikrintas teiginys būtų teisingas, informacija apie akcininkus neįrodytų KV pozicijos, o tik patvirtintų šių bankų teisinį statusą.

               (106)

               Todėl Komisija padarė šias išvadas. Pirma, ji nustatė, kad bankai ICBC, „Agricultural Bank“, „Bank of China“ ir CCB yra valstybės bankai, kaip nurodyta KV klausimyno atsakyme. Antra, dėl bankų „Bank of Communications“, „China Everbright Bank“, „Industrial Bank“ ir „Shanghai Pudong Development Bank“ ji rėmėsi turimais faktais ir įtraukė netiesiogiai priklausančias akcijas, naudodamasi atitinkama turima informacija. Iš devynių likusių bankų, kurių didžiausias privatus akcininkas, kaip teigiama, KV, tik trys teikė paskolas atrinktoms bendrovėms. Todėl kiti šeši bankai toliau nebetirti. Vienas iš jų – MEB, kuris, kaip paaiškėjo po patikrinimo, remiantis visais turimais duomenimis (žr. 167–187 konstatuojamąsias dalis), yra valstybės bankas. Kitų dviejų bankų („Hua Xia Bank“ ir „Ping An Bank“) Komisija toliau netyrė, nes jų atrinktiems gamintojams suteiktų paskolų procentinė dalis buvo nereikšminga. Todėl atlikdama šį tyrimą Komisija nusprendė, kad devyni bankai (ICBC, „Agricultural Bank“, „Bank of China, CCB, MEB, „Bank of Communications“, „China Everbright Bank“, „Industrial Bank“ ir „Shanghai Pudong Development Bank“) yra valstybės bankai.

               (107)

               Komisija prašė KV pateikti informacijos apie tai, kokią paskolų dalį FV produktų pramonei suteikė bankai, kurių didžiausia arba vienintelė akcininkė yra KV, bankai, kurių akcininkė (bet ne didžiausia) yra KV, bankai, kurių akcininkė nėra KV, ir užsienio kapitalo bankai. KV nepateikė jokio reikšmingo atsakymo į šį klausimą, net kai jo aprėptis buvo sumažinta iki bankų, teikusių finansavimą dešimčiai didžiausių eksportuojančių gamintojų (jų grupių). KV nepasiūlė kito šios informacijos šaltinio. Šiuo prašymu siekta nustatyti, ar skolinimo tendencijos priklauso nuo akcininkų. Jei pateikta informacija iš tiesų patvirtintų, kad valstybės bankai pagal centriniu lygmeniu nustatytus planus turi palankiau vertinti didesnę pramonės sektorių dalį, tai būtų požymis, kad jie reikšmingai naudojasi Vyriausybės įgaliojimais.

               (108)

               Kai informacijos prašymas buvo aptariamas per tikrinamąjį vizitą, KV atsakė, kad bankai KLR neteikia lengvatinių paskolų ir (arba) kredito linijų FV produktų pramonei. Šis teiginys prieštarauja išvadoms, padarytoms dėl trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų, kurie visi gavo lengvatinių paskolų ir (arba) kredito linijų iš keturių patikrintų bankų ir kitų 29 konstatuojamojoje dalyje minėtų bankų.

               (109)

               Todėl Komisija pagrindė savo išvadas dėl valstybės bankų kaip valstybinių institucijų EXIM, CCB, ICBC, MEB ir MiB bei trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymais, gautais per KV, tikrinamaisiais vizitais, iš kitų šaltinių gauta informacija, peržiūros prašymu ir pirminio tyrimo išvadomis, kurios, kaip nustatyta, nepasikeitė.

               (110)

               Specialaus finansų įstaigoms skirto klausimyno (A priedėlio) tikslas buvo patikrinti skunde pateiktus teiginius, kad Kinijos valstybės bankai yra valstybinės institucijos. Komisija prašė pateikti informacijos apie tai, ar valstybės bankams buvo suteikti įgaliojimai vykdyti Vyriausybės funkcijas FV produktų pramonės sektoriuje, pvz., pagal įstatus sudarant direktorių ir akcininkų valdybas, dėl akcininkų ir (arba) direktorių susirinkimų protokolų, akcininkų ir (arba) direktorių pilietybės, skolinimo politikos ir rizikos vertinimo, susijusio su FV produktų pramonei ir bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams suteiktomis paskolomis.

         —   Tikrinimas bankuose

               (111)

               Rašte prieš patikrinimą vietoje Komisija numatė patikrinti keturis bankus, kurie pateikė klausimyno A priedėlio atsakymus ir teikė paskolas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams (EXIM, ICBC, CCB ir MEB). Ji pateikė išsamų, bet ne galutinį, klausimų, kurie bus nagrinėjami atliekant tikrinimą, sąrašą. Komisija minėtame rašte nurodė, kad KV paprašyta „pateikti visus patvirtinamuosius dokumentus, kurie buvo naudojami [jos] pagrindiniams atsakymams parengti, įskaitant pirminius dokumentus ir paraiškas“.

         —   EXIM

               (112)

               Antrajame rašte dėl informacijos neišsamumo Komisija pranešė KV, kad EXIM A priedėlio atsakymas buvo neišsamus ir kad EXIM nepateikė dokumento, kurio buvo konkrečiai paprašyta, t. y. įstatų, teksto kinų ir anglų kalbomis. Savo klausimyno atsakyme EXIM nurodė, kad įstatai yra vidaus valdymo dokumentas, ir jų nepateikė. Atsakyme į raštą dėl informacijos neišsamumo nurodyta, kad EXIM šiuo metu pertvarkomas ir įstatai dar nėra galutinai patikslinti. Per patikrinimą vietoje EXIM nurodė, kad pertvarka prasidėjo 2015 m. kovo–balandžio mėn., o tikslinami įstatai parengti 1994 m., tačiau ir 1994 m. dokumento versijos nepateikė. Paprašytas pateikti patvirtinamųjų dokumentų dėl vykdomos pertvarkos EXIM nurodė savo interneto svetainę. Tačiau šios informacijos nebuvo įmanoma patikrinti vietoje, nes nebuvo interneto ryšio.

               (113)

               Savo pastabose dėl atskleistų faktų KV teigė, kad Komisija galėjo patikrinti EXIM svetainę Briuselyje, prieš tikrinamąjį vizitą vietoje, kad gautų vykdomos pertvarkos įrodymų, o per patikrinimą vietoje turėjo numatyti savo priemonių prisijungti prie interneto. Šiomis aplinkybėmis Komisija pakartoja, kad nepaisydamas kelių prašymų EXIM nepateikė jokios (nei originalios, nei patikslintos) savo įstatų versijos.

               (114)

               Per patikrinimą Komisija paprašė Valstybės tarybos pranešimo apie EXIM įsteigimą ir Eksportuojantiems aukštųjų technologijų produktų pardavėjams EXIM suteikiamų kreditų valdymo priemonės egzempliorių. EXIM atsisakė pateikti šiuos dokumentus.

               (115)

               Atskleidus faktus KV pažymėjo, kad išsamią informaciją apie EXIM įsteigimą taip pat buvo galima rasti EXIM svetainėje, o antrasis ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje minėtas dokumentas buvo panaikintas. Todėl KV manė, kad du ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje minėti dokumentai negalėjo būti pagrindas remtis turimais faktais. Komisija pakartoja, kad savo rašte prieš patikrinimą vietoje prašė KV ir finansų įstaigų turėti vietoje prašomos informacijos. Komisija primena, kad EXIM pats paminėjo pirmąjį dokumentą savo klausimyno atsakyme. Norėdama atsakymą patikrinti Komisija turėjo tą dokumentą gauti. Dėl antrojo dokumento Komisija atkreipia dėmesį į KV pastabą dėl jo panaikinimo.

               (116)

               Dėl akcininkų, kaip nurodyta jo klausimyno atsakyme, Komisija nustatė, kad EXIM yra 100 % valstybei priklausanti eksporto kreditų agentūra. Dėl direktorių valdybos ir jos sudėties EXIM per tikrinamąjį vizitą pateikė prieštaringos informacijos, nurodydama, kad dėl vykdomos pertvarkos direktorių valdyba dar nesuformuota. Tačiau savo klausimyno atsakyme EXIM ją ne kartą minėjo. Informacija apie stebėtojų tarybos sudėtį taip pat nebuvo pateikta ir ji atitinkamai nebuvo patikrinta. Todėl Komisija negalėjo patikrinti, ar direktorių valdyba egzistuoja ir kokia jos sudėtis, ir patikrinti stebėtojų tarybos sudėtį.

               (117)

               Klausimyno atsakyme KV paaiškino, kad EXIM veikla reglamentuojama 1994 m. įstatais ir aprašė tą veiklą. Tačiau paties dokumento KV nepateikė.

               (118)

               Atskleidus faktus KV nesutiko su Komisijos vertinimu, pateiktu 113 konstatuojamojoje dalyje, pažymėdama, kad EXIM 2015 m. veiklos ataskaitoje nurodyta, kad paspartintas direktorių valdybos sudarymo procesas, tačiau daugiau ji neminima. Komisija pažymi, kad klausimyne ir antrajame rašte dėl informacijos neišsamumo prašyta pateikti išsamesnės informacijos apie direktorių valdybos sudėtį (ne paskyrimą). Iki patikrinimo vietoje nebuvo paaiškinta, kad EXIM, kaip teigiama, per PTL neturėjo direktorių valdybos.

               (119)

               Remdamasi turimais faktais Komisija daro šią išvadą: valstybė, kuriai priklauso 100 % EXIM, jį kontroliuoja skirdama jo stebėtojų tarybos narius. Šie nariai per EXIM posėdžius atstovauja valstybės interesams, įskaitant politinius. Kadangi direktorių valdybos nėra, EXIM vadovybę skiria stebėtojų taryba arba tiesiogiai valstybė.

               (120)

               Remdamasi Laikinųjų taisyklių dėl stebėtojų tarybų pagrindinėse valstybės finansų įstaigose 3 ir 5 straipsniais Komisija nustatė, kad stebėtojų tarybos narius skiria Valstybės taryba, kuriai jie yra atskaitingi.

               (121)

               Be to, paprastai valstybė eksporto kreditų agentūroms suteikia įgaliojimus vykdyti Vyriausybės funkcijas. Šios Vyriausybės funkcijos yra skatinimas eksportuoti į šalis ar eksportuoti prekes, kurių draudimo paslaugų neteikia komerciniai subjektai arba, jei teikia, taikydami ne visiems eksportuotojams priimtinas įmokas. Vyriausybės paprastai suteikia eksporto kreditų agentūrai valstybės garantiją, kad sumažintų jos skolinimosi sąnaudas kapitalo rinkose. Ši suteikta valstybės garantija pagrindžiama įgaliojimais vykdyti Vyriausybės funkcijas ir įrodo, kad šie įgaliojimai buvo suteikti. Šių agentūrų veikla siekiama viešosios politikos tikslų, būtent – skatinti eksportą. Konkrečiau, Valstybės tarybos pranešimo apie EXIM įsteigimą pavadinimas ir turinys (apibendrintas klausimyno atsakyme) nurodo, kad EXIM vykdo Kinijos eksporto politiką. Be to, kaip aprašyta 3.4.1 skirsnyje, FV produktų pramonei tokia eksporto parama taikoma, nes ji yra strateginė ir (arba) svarbi pramonės šaka.

               (122)

               Remiantis šiais argumentais daroma išvada, kad remiantis turimais faktais valstybė vykdė reikšmingą oficialią EXIM įprastos veiklos kontrolę, pagrįstą jos turimomis akcijomis, ir suteikė EXIM įgaliojimus vykdyti Vyriausybės funkcijas.

               (123)

               Šią išvadą papildomai patvirtina skolinimo politika, išnagrinėta pagal metines ataskaitas ir patvirtinanti, kad EXIM jaučiasi privalantis įgyvendinti valstybės politiką priimdamas skolinimo sprendimus dėl toliau nurodytų priežasčių.

               (124)

               Paprašytas paaiškinti savo skolinimo politiką, t. y. kaip jo skolinimo politikoje atsižvelgiama į Vyriausybės planus ir projektus, ar EXIM atsižvelgia į Eksportui skirtų Kinijos aukštųjų technologijų produktų katalogą (ar kitus katalogus, sąrašus ar planus), EXIM nurodė nagrinėjantis planų poveikį skolinimo programoms ar skolininkams ir remiantis įmones, gaminančias į minėtą katalogą įtrauktus produktus. Išnagrinėjus metinę ataskaitą paaiškėjo, kad EXIM atsakyme sąmoningai sumažintas Vyriausybės planų ir projektų poveikis jo skolinimo politikai. Iš tiesų, 2015 m. metinėje ataskaitoje teigiama, kad EXIM pagrindinis įgaliojimas yra „lengvinti Kinijos mechaninių ir elektroninių produktų, visiškai sukomplektuotos įrangos rinkinių bei naujų ir aukštųjų technologijų produktų eksportą ir importą“ ir, kas dar svarbiau, kad „bankas visapusiškai vykdė savo politinio finansavimo funkcijas, įgyvendindamas Kinijos nacionalinę vystymosi strategiją“.

               (125)

               Atskleidus faktus KV nurodė, kad eksporto lengvinimas nebūtinai tiesiogiai susijęs su lengvatiniu skolinimu, o nacionalinė plėtros strategija aprėpia visus Kinijos ekonomikos aspektus. Vis dėlto 124 konstatuojamąja dalimi siekiama įrodyti, kad Vyriausybės planai ir projektai iš tiesų turėjo įtakos EXIM skolinimo politikai, kaip nurodyta jo įgaliojimuose. Todėl KV pastaba atmetama.

               (126)

               EXIM taip pat nepateikė įvairių kategorijų produktų eksporto statistikos, kurios buvo prašyta klausimyne, remdamasi konfidencialumo sąlygomis. Per tikrinamąjį vizitą EXIM pakeitė nuomonę ir nurodė, kad tokios informacijos nėra. Komisija nesupranta, kodėl EXIM pakeitė nuomonę, be to, Komisijai neaišku, kodėl pateikus su konkrečiais klientais nesusisietus konsoliduotus duomenis būtų pažeistos konfidencialumo sąlygos. EXIM pateikė trejų metų bendrąsias prekybos vertes, tačiau nepateikė su PTL susijusios šios informacijos nei prieš tikrinamąjį vizitą, nei per jį. Todėl Komisija negalėjo patikrinti per PTL suteiktų eksporto kreditų bendrųjų prekybos verčių ir FV pramonei suteiktų eksporto kreditų dalies duomenų.

               (127)

               KV nustebo, kad 113 konstatuojamojoje dalyje Komisijos nuomone pateikti vienas kitam prieštaraujantys teiginiai. Komisija pažymi, kad EXIM nepateikė jokios statistikos apie skirtingų kategorijų produktų eksportą. Per tikrinamąjį vizitą pateiktos tik bendrosios prekybos vertės. Pirmuoju atveju Komisija galėtų atskirti nagrinėjamojo produkto duomenis, o galiausiai per tikrinamąjį vizitą pateikti duomenys (tik bendrosios vertės) tokios galimybės nesuteikė. KV taip pat teigė, kad Komisija galėjo ekstrapoliuoti duomenis peržiūros tiriamajam laikotarpiui, taikydama pateiktas trejų metų bendrąsias prekybos vertes, tačiau šis teiginys neteisingas, nes pateikti duomenys nebuvo mėnesiniai (kaip paaiškinta 11 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamasis laikotarpis yra nuo 2014 m. spalio 1 d. iki 2015 m. rugsėjo 30 d.).

               (128)

               Per patikrinimą Komisija mėgino patikrinti atrinktų dešimties didžiausių eksportuojančių peržiūrimojo produkto gamintojų, įskaitant tris atrinktus gamintojus, kreditingumo vertinimą. EXIM nurodė dėl konfidencialumo negalinti sudaryti galimybių susipažinti su šia informacija. EXIM kreditingumo vertinimo sistemą mėginta įvertinti bent pagal neužpildytas vertinimo formas, tačiau EXIM atsisakė pateikti tokį dokumentą teigdamas, kad jame būtų slaptos verslo informacijos.

               (129)

               Atskleidus faktus KV nurodė, kad klausimyno atsakyme ir EXIM 2015 m. metinėje ataskaitoje aiškiai matyti, kad prieš priimant skolinimo sprendimus daug dėmesio skiriama rizikos vertinimui. NET ir sutikus su tuo, kad šis principas yra banko bendrosios politikos dalis, EXIM vis dėlto nepateikė pavyzdžių, kaip vertinta rizika bent dėl skolinimo atrinktoms bendrovėms. Todėl ši pastaba nepakeitė Komisijos išvadų.

               (130)

               Komisija taip pat paprašė EXIM 2015 m. metinės ataskaitos egzemplioriaus. Iš pradžių EXIM nurodė negalintis pateikti tokio dokumento ar jo aptarti, nors paaiškėjo, kad jis jau viešai paskelbtas EXIM interneto svetainėje. Komisija galiausiai galėjo su juo susipažinti internetu, tačiau iš pradžių jai nebuvo leista paimti spausdinto egzemplioriaus ar užsirašyti pastabų. Galiausiai prašomas dokumentas buvo pateiktas, bet tai įvyko tik po to, kai EXIM atstovai jau buvo išėję iš patalpų, kuriose vyko patikrinimas, todėl dokumento nebuvo įmanoma aptarti.

               (131)

               Komisijai atsiuntus raštą dėl ketinimo taikyti 28 straipsnį KV teigė, kad jo taikyti nėra pagrindo, nepaisydama to, kad per patikrinimą EXIM iš pradžių atsisakė pateikti viešai prieinamą dokumentą ir KV jį galiausiai pateikė jau po patikrinimo. KV pažymėjo, kad nesvarbu, kas pateikė dokumentą.

               (132)

               Komisija pažymi, kad vilkinimas pateikti 2015 m. metinę ataskaitą yra tik viena iš 28 straipsnio taikymo priežasčių (žr. 112–118 konstatuojamąsias dalis). Reikia pabrėžti, kad atsisakydamas pateikti ir aptarti viešai prieinamą dokumentą per atitinkamai finansų įstaigai skirtą patikrinimo laiką EXIM trukdė patikrinimui ir jį vilkino. Be to, dokumentą pateikus tik po to, kai EXIM atstovai išėjo, Komisija negalėjo jo tinkamai aptarti ir patikrinti. Todėl Komisija mano, kad ši finansų įstaiga žymiai trukdė patikrinimui.

               (133)

               Dėl EXIM įsteigimo ir veiklos valdymo dokumentų, t. y. Valstybės tarybos pranešimo apie EXIM įsteigimą ir įstatų, KV teigė, kad prašomi dokumentai nėra susiję su subsidijų schema ar eksportuojančiais gamintojais, prašymas tėra mėginimas gauti su tyrimu nesusijusios informacijos ir nėra teisinio pagrindo tirti schemą, kuri per pirminį tyrimą nebuvo laikyta kompensuojama.

               (134)

               Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad prašomų dokumentų reikėjo tyrimui atlikti, visų pirma norint nustatyti, ar EXIM buvo suteikti įgaliojimai vykdyti Vyriausybės funkcijas, be to, kitų bendradarbiaujančių finansų įstaigų taip pat buvo prašyta panašių dokumentų ir KV juos pateikė. Be to, pažymima, kad EXIM kelis kartus minėjo šiuos dokumentus klausimyno atsakyme apie savo akcininkus, valdymą, stebėjimą ir veiklą, todėl šiuos dokumentus reikėjo patikrinti. Kai kurie atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat nurodė turėję reikalų su šia finansų įstaiga, ir šį aspektą Komisija taip pat norėjo patikrinti, be to, tai įrodo, kad EXIM dalyvavo teikiant subsidijas, susijusias su subsidijomis, kurios per pirminį tyrimą laikytos kompensuojamomis.

               (135)

               Galiausiai, Valstybės tarybos pranešimo apie EXIM įsteigimą pavadinimas ir turinys, kiek įmanoma suprasti iš klausimyno atsakymo, įrodo, kad EXIM yra KV priemonė viešosios politikos tikslams siekti ir todėl šiai finansų įstaigai suteikti įgaliojimai vykdyti Vyriausybės funkcijas.

               (136)

               Todėl remdamasi turimais faktais Komisija daro išvadą, kad EXIM yra valstybinė institucija.

         —   ICBC

               (137)

               Remdamasi ICBC klausimyno atsakymu, patvirtintu jo 2015 m. metine ataskaita, Komisija nustatė, kad valstybei priklauso daugiau nei 50 % ICBC akcijų. Todėl valstybė oficialiai kontroliuoja ICBC.

               (138)

               Remdamasi banko įstatais, konkrečiau, jų 8–10 skyriais bei ICBC klausimyno atsakymu Komisija taip pat galėjo nustatyti, kad dėl savo turimų akcijų KV Kinijos komunistų partijos centrinio komiteto sprendimu gali paskirti asmenis į svarbiausias banko valdymo pozicijas, kaip antai direktorių valdybos pirmininko, jo pavaduotojo, vykdomojo direktoriaus, stebėtojų tarybos pirmininko, prezidento ir viceprezidento. Be to, remiantis ICBC įstatais, direktorių valdyba, be kitų dalykų, rengia akcininkų susirinkimus, sprendžia dėl banko verslo strategijos ir biudžeto, priima sprendimus dėl investicijų (ir susijungimų) ir aukštesniojo lygmens vadovų atleidimo, formuoja rizikos valdymo sistemą, sprendžia dėl departamentų ir filialų steigimo ir pan. Šis negalutinis pareigų sąrašas parodo, kad valstybė reikšmingai kontroliuoja ICBC įprastą veiklą.

               (139)

               Bankininkystės įstatymo, kuris taikomas visiems Kinijoje veikiantiems bankams, 34 straipsnyje teigiama: „Komerciniai bankai vykdo skolinimo veiklą, vadovaudamiesi nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikiais ir valstybės pramonės politikos gairėmis.“ Nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikiai ir valstybės pramonės politikos gairės nustatomos centriniu lygmeniu, kaip nurodyta 3.2 skirsnyje. Juose, be kitų dalykų, numatyta skatinti FV produktų pramonę.

               (140)

               Sąjungos Teismai mano, kad ekonomikos politikos tikslų siekimas yra vienas iš viešosios valdžios funkcijų vykdymo aspektų (31).

               (141)

               Taigi, Bankininkystės įstatymo 34 straipsniu visiems bankams suteikiami įgaliojimai vykdyti Vyriausybės funkcijas. ICBC atveju KV galėjo vykdyti tas funkcijas oficialiai kontroliuodama banką dėl turimų akcijų ir jomis KV suteiktų įgaliojimų, remdamasi įstatais.

               (142)

               Galiausiai, Komisija, nagrinėdama ICBC faktinę skolinimo politiką, siekė nustatyti, kad ta kontrolė buvo reikšminga.

               (143)

               Komisija prašė KV pateikti susijusios informacijos, kad galėtų įvertinti, kaip KLR bankai, prieš nuspręsdami dėl paskolų (ir (arba) kredito linijų) suteikimo ir dėl suteikiamų paskolų sąlygų, vykdo FV bendrovių kredito rizikos vertinimą. Klausimyno A priedėlyje Komisija prašė pateikti informacijos apie tai, kaip teikdami paskolas bankai atsižvelgia į riziką, kaip įvertinamas skolininko kreditingumas, kokias rizikos priemokas bankas taiko skirtingoms KLR bendrovėms ir (arba) pramonės šakoms, į kokius veiksnius bankas atsižvelgia, vertindamas paskolos ar kredito linijos paraiškas. Komisija taip pat prašė apibūdinti paskolos paraišką ir jos tvirtinimo procesą. ICBC aprašomuoju būdu atsakė į minėtus klausimus, tačiau nei KV, nei ICBC nepateikė tinkamų patvirtinamųjų dokumentų. Per tikrinamąjį vizitą Komisija paprašė šių dokumentų atsakymams pagrįsti. Tačiau KV tik pateikė bendro pobūdžio atsakymus, kurie nebuvo pagrįsti jokiais įrodymais, kad kredito rizika apskritai būtų vertinama.

               (144)

               Komisija taip pat paprašė atrinktų eksportuojančių gamintojų pateikti panašią informaciją ir bandė ją patikrinti per atrinktų eksportuojančių gamintojų patikrinimus vietoje. Dauguma eksportuojančių gamintojų atsakė, kad bankai prašo pateikti tam tikrus dokumentus (pvz., finansines ataskaitas) ir prieš suteikdami paskolas atlieka tam tikrą kredito rizikos vertinimą. Tačiau jie negalėjo pagrįsti šių teiginių, pvz., kokiais nors savo pateiktais dokumentais. Per patikrinimą vietoje Komisija prašė pateikti įrodymų (pvz., susirašinėjimą ir pan.), kad bankai iš tiesų prašė tokių dokumentų, kad bendrovės tokius dokumentus pateikė bankams ar kokią nors bankų parengtą ataskaitą, įrodančią, kad tokie kredito rizikos vertinimai buvo atliekami. Tačiau atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės negalėjo pateikti tokių ar kitų įrodymų savo teiginiams pagrįsti.

               (145)

               Šiuo atžvilgiu pirmoji kliūtis buvo KV atsisakymas pateikti 3.1 skirsnyje nurodytą informaciją. Antroji kliūtis buvo KV atsisakymas sudaryti galimybes susipažinti su ICBC vykdomu kreditingumo vertinimu.

               (146)

               2016 m. kovo 14 d. rašte dėl informacijos neišsamumo Komisija pranešė KV, kad ICBC A priedėlio atsakymas buvo neišsamus, nes trūko šios prašomos informacijos: apie paskolas, suteiktas dešimčiai didžiausių eksportuojančių peržiūrimojo produkto gamintojų; išsamaus atsakymo apie kreditingumo vertinimą; apie banko paramą įgyvendinant Vyriausybės planus ir projektus.

               (147)

               ICBC nepateikė jokios informacijos apie paskolas ir (arba) kredito linijas, suteiktas dešimčiai didžiausių eksportuojančių peržiūrimojo produkto gamintojų, remdamasi teisinėmis ir sutartyse nustatytomis konfidencialumo prievolėmis, dėl kurių jis negali be bendrovių sutikimo atskleisti su jomis konkrečiai susijusios paskolų informacijos. Vis dėlto galiausiai Komisija, norėdama nustatyti naudą trims bendradarbiaujantiems atrinktiems gamintojams, galėjo remtis patikrintais jų klausimyno atsakymais.

               (148)

               Per patikrinimą Komisija mėgino patikrinti atrinktų eksportuojančių gamintojų, dešimties didžiausių eksportuojančių gamintojų ir viso FV produktų sektoriaus kreditingumo vertinimą. ICBC nepateikė jokios informacijos šiais klausimais, remdamasis konfidencialumo sąlygomis. Jis taip pat nurodė pagrindinėje būstinėje nelaikąs su FV sektoriaus gamintojais susijusių ataskaitų. Nors ICBC leido Komisijai trumpam susipažinti su jo pasirinkta vertinimo ataskaita, pažymėtina, kad tas dokumentas nebuvo susijęs su bendradarbiaujančiomis bendrovėmis ar FV produktų sektoriumi. Be to, dėl šio dokumento (kinų kalba) pateikimo laiko Komisija negalėjo suprasti jo turinio per tikrinamojo vizito metu tam skirtą laiką. Komisijai taip pat nebuvo leista padaryti šio dokumento kopijų. Savo atsakymuose į klausimyną ir raštą dėl informacijos neišsamumo ICBC teigė, kad „vertindamas paskolas ir (arba) kredito linijas jis neatsižvelgia į Vyriausybės pramonės politiką, planus ar projektus ar kitus įstatymus“. Vis dėlto banko metinė ataskaita leidžia daryti priešingą išvadą, nes joje nurodyta, kad ICBC „pakoregavo ir patobulino pramonės kreditų politiką, kad teiktų finansinę paramą realiajai ekonomikai pagal makroekonomikos politiką, vyraujančias pramonės politikos tendencijas ir pramonės veikimo bruožus bei svarbias strategines šalies iniciatyvas“ ir kad ICBC „rėmė energijos taupymo ir aplinkos apsaugos įmones ir svarbių produktų įmonių strategiją „Going Global““.

               (149)

               Atskleidus faktus KV pažymėjo, kad Komisija klaidingai suprato 148 konstatuojamojoje dalyje pateiktas citatas ir visų pirmą terminą „parama“. KV taip pat pateikė kelias dviejų Belgijos bankų (KBC ir „Belfius“) ir Vokietijos banko („Deutsche Bank“) metinių ataskaitų citatas, kuriose taip pat vartotas terminas „parama“. Priklausomai nuo konteksto, „parama“ iš tiesų gali reikšti įvairius dalykus, tačiau ICBC metinės ataskaitos citatoje minima „finansinė parama“. Remiantis šiomis aplinkybėmis ir kitomis 139 konstatuojamojoje dalyje pateiktomis citatomis bei kitais faktais, pvz., tuo, kad ICBC per peržiūros tiriamąjį laikotarpį teikė lengvatines paskolas ir kredito linijas kai kuriems iš atrinktų eksportuojančių gamintojų, padaryta išvada, kad ICBC, vertindama paskolas ir (arba) kredito linijas, iš tiesų atsižvelgia į Vyriausybės pramonės politiką, planus ar projektus bei kitus įstatymus. Todėl Komisija patvirtina savo išvadas, nurodytas 139–148 konstatuojamosiose dalyse.

               (150)

               Įvertinusi visus turimus faktus Komisija daro išvadą, kad ICBC teikė paskolas trims atrinktiems gamintojams, tipiškiems FV produktų pramonei, neįvertinusi jų kreditingumo, kadangi bankas negalėjo įrodyti, kad toks vertinimas būtų buvęs atliktas. Tai leidžia daryti išvadą, kad ICBC buvo suteikti Vyriausybės įgaliojimai ir jis jais naudojosi, teikdamas paskolas pagal centriniu lygmeniu nustatytų planų reikalavimus, taigi, vykdydamas Vyriausybės funkcijas. Šią išvadą papildomai patvirtina metinių ataskaitų ištraukos.

               (151)

               Taigi, Komisija nustatė, kad ICBC yra valstybinė institucija.

         —   CCB

               (152)

               Remdamasi CCB 2015 m. metine ataskaita Komisija nustatė, kad valstybei priklauso daugiau nei 50 % CCB akcijų. Todėl valstybė oficialiai kontroliuoja CCB.

               (153)

               Kaip patvirtino CCB per administracinę procedūrą ir kaip nurodyta įstatų 11 ir 12 skyriuose, KV, kaip pagrindinė akcininkė, gali skirti daugumą direktorių valdybos, kuri yra akcininkų visuotinio susirinkimo vykdomoji atstovė, vykdanti CCB valdymo funkcijas ir jam atskaitinga, narių. Tai taikoma ir stebėtojų tarybai, t. y. banko priežiūros organui, kaip nustatyta įstatų 16 skyriuje. Be to, remiantis CCB įstatais ir direktorių valdybos posėdžio protokolu, direktorių valdyba, be kitų dalykų, sprendžia dėl banko biudžeto, priima sprendimus dėl investicijų ir vyriausiojo auditoriaus bei direktorių valdybos sekretoriaus atleidimo. Direktorių valdybos 10 nevykdomųjų narių (iš viso narių 15) atstovauja CCB vadovybei. Šis negalutinis pareigų sąrašas parodo, kad valstybė reikšmingai kontroliuoja CCB įprastą veiklą.

               (154)

               Per patikrinimą Komisija mėgino patikrinti atrinktų eksportuojančių gamintojų ir viso FV produktų sektoriaus kreditingumo vertinimą. CCB nepateikė jokios informacijos šiais klausimais, remdamasis konfidencialumo sąlygomis. Komisijai primygtinai paprašius buvo trumpam parodyti kreditingumo dokumentai susipažinti. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad dėl praktinių aplinkybių, t. y. to, kad dokumentai buvo pateikti kinų kalba, trumpam ir jų nebuvo galima paimti kaip įrodymų, Komisija negalėjo tinkamai patikrinti klausimyno atsakyme pateiktos informacijos. Be to, taip pat pažymima, kad dokumentai nebuvo susiję nei su nagrinėjamuoju sektoriumi, nei su PTL. Ši finansų įstaiga taip pat atmetė Komisijos pasiūlymą parengti anoniminę prašomų dokumentų versiją, kurią Komisija galėtų paimti kaip įrodymą. Todėl negalima teigti, kaip teigė KV, kad ši finansų įstaiga dėjo visas pastangas.

               (155)

               KV atsakyme į Komisijos raštą dėl ketinimo taikyti 28 straipsnį nurodė, kad Komisija negali tikėtis, kad bankų darbuotojai leistų jai kopijuoti bet kokius dokumentus ir neribotai susipažinti su tokia informacija, nes jie turi laikytis konfidencialumo taisyklių. Be to, ji tvirtino, kad Komisija eksportuojančiai šaliai ir, kaip teigiama, nepriklausomiems bankams nustatė nepagrįstą prievolę įrodyti.

               (156)

               Komisija neprašė „bet kokių dokumentų“ ar „neribotų galimybių“ su jais susipažinti. Todėl pastaba, kad Komisija KV ar finansų įstaigoms nustatė nepagrįstą prievolę įrodyti, atmetama.

               (157)

               Atskleidus faktus KV pateikė bendro pobūdžio pastabą dėl keturių bankų, kuriuose Komisija atliko patikrinimą vietoje, kad Komisijos analizė akivaizdžiai tendencinga, nes šių bankų metinėse ataskaitose buvo įrodymų, kad jie neteikia lengvatinių paskolų skatinamosioms pramonės šakoms.

               (158)

               KV šią pastabą papildė teigdama, kad bendrajame faktų atskleidimo dokumente Komisija minėjo Sprendimą Nr. 40, kuriame išvardijamos skatinamosios pramonės šakos, kaip nustatyta pirminio reglamento 191 konstatuojamojoje dalyje. KV nustatė, kad šiai išvadai prieštarauja dviejų iš keturių patikrintų bankų metinės ataskaitos, kuriose minima, kad taikomi griežtesni pirminiai standartai arba mažinama paskolų, teikiamų sektoriams, kurie Sprendime Nr. 40 nurodyti kaip skatinamieji.

               (159)

               Komisija norėtų pabrėžti, kad per tyrimą nustatyta, kad keturi bankai, kuriuos Komisija patikrino, iš tiesų teikė lengvatines paskolas ir (arba) kredito linijas trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams. Šios išvados, prieštaraujančios KV pastaboms dviejose ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse, pagrįstos atrinktų eksportuojančių gamintojų pateikta informacija. Nė vienas bankas nepateikė trims atrinktoms bendrovėms ar apskritai FV produktų pramonei per peržiūros tiriamąjį laikotarpį suteiktų paskolų ir (arba) kredito linijų duomenų. Todėl atrinktų bendrovių patikrinta informacija ir dviejų minėtų bankų metinių ataskaitų informacija nesutampa. Komisija pirmenybę suteikė vietoje iš atrinktų bendrovių gautai informacijai ir todėl atmetė KV pastabą. Savo atsakymuose į klausimyną ir raštą dėl informacijos neišsamumo CCB nurodė, kad bankas gali atsižvelgti į Vyriausybės pramonės politiką, tačiau ji nėra privaloma bankui darant sprendimus dėl savo skolinimo politikos. Vis dėlto banko metinė ataskaita patvirtino, kad CCB įgyvendina Vyriausybės planus: „Grupė ėmėsi iniciatyvos atsakyti į valstybės struktūrinę tiekimo pertvarką ir tinkamai reagavo į vystymosi strategijas <…>. Teikėme paramą <…> strateginėms besiformuojančioms pramonės šakoms.“; „2015 m., remdamasi nacionaline pramonės politika ir išorės veiklos aplinkos pokyčiais, grupė tinkamai optimizavo kredito politiką <…>.“

               (160)

               Atskleidus faktus pateiktose pastabose KV pažymėjo, kad citata „2015 m., remdamasi nacionaline pramonės politika ir išorės veiklos aplinkos pokyčiais, grupė tinkamai optimizavo kredito politiką <…>.“ nereiškia, kad bankas suteikė lengvatinių paskolų tam tikroms pramonės šakoms. Komisija atmeta šią pastabą, nes cituojamas sakinys turi būti skaitomas kartu su kitomis ankstesnės konstatuojamosios dalies citatomis. Bet kuriuo atveju KV pastaba neaiški, nes ji kalba apie MEB, o cituojamas sakinys yra CCB metinės ataskaitos dalis. Komisija daro prielaidą, kad „MEB“ yra korektūros klaida.

               (161)

               KV taip pat paprieštaravo citatos „Grupė ėmėsi iniciatyvos atsakyti į valstybės struktūrinę tiekimo pertvarką ir tinkamai reagavo į vystymosi strategijas <…>.“ naudojimui teigdama, kad ji paimta iš konteksto ir visai nesusijusi su skatinamosiomis, strateginėmis ar besiformuojančiomis pramonės šakomis ar sektoriais, ir kad Komisija bet kuriuo atveju klaidingai suprato CCB metinėje ataskaitoje vartotą žodį „besiformuojanti“. Komisija pažymi, kad visa išsami citata ir iš karto po jos esantis sakinys yra (pasvirasis šriftas pridėtas): „Aktyviai skatinome realiosios ekonomikos vystymąsi. Grupė ėmėsi iniciatyvos atsakyti į valstybės struktūrinę tiekimo pertvarką ir tinkamai reagavo į vystymosi strategijas, įskaitant strategiją „Vienas ruožas – vienas kelias“, laisvųjų prekybos zonų, Pekino, Tianzino ir Hebėjaus regiono suderinto vystymo ir Jangdzės upės ekonominio ruožo strategijas. Rėmėme svarbius nacionalinius statybos projektus, naujojo tipo urbanizaciją, naujųjų kaimo vietovių statybą ir strategines besiformuojančias pramonės šakas.“ Šias citatas taip pat reikia skaityti kartu, todėl Komisija nematė priežasčių keisti 159 konstatuojamojoje dalyje padarytų išvadų.

               (162)

               KV taip pat pažymėjo, kad banko kreditų rizikos analizės ir valdymo sistema išsamiai aprašyta CCB metinėje ataskaitoje. Tačiau KV šiuo klausimu nepateikė jokios naujos informacijos. Bet kuriuo atveju šios abstrakčios nuostatos nesudaro sąlygų įvertinti atskirus atvejus ir neįrodo, kad toks vertinimas iš tiesų atliekamas. Todėl Komisija nematė priežasčių keisti 152–159 konstatuojamosiose dalyse padarytų išvadų.

               (163)

               Savo atsakyme į Komisijos raštą dėl ketinimo taikyti 28 straipsnį KV teigė, kad bet kuriuo atveju prašomi dokumentai nebuvo svarbūs patikrinimui ir Komisija turėjo pasikliauti informacija, kurią galėjo surinkti arba kuri jau buvo pateikta klausimyno atsakyme. Ji taip pat tvirtino, kad CCB (arba KV) nepateikti dokumentai nesudaro pagrindo taikyti 28 straipsnio.

               (164)

               Šiuo atžvilgiu pažymima, kad prašomi dokumentai buvo reikalingi klausimyno atsakyme pateiktiems teiginiams patikrinti ir kad Komisijai netiko pateikti dokumentai, nes jie nebuvo susiję su teiginiais arba galėjo juos paremti tik iš dalies. Neturėdama jokių patikrintų dokumentų, įrodančių, kad bankas vykdė tinkamą rizikos vertinimą, Komisija toliau laikėsi savo išvados, kad CCB nevykdė kreditingumo vertinimo. Užuot vadovaudamasis juo, CCB savo skolinimo politika siekė įgyvendinti Vyriausybės politiką, teikdamas atrinktoms bendrovėms lengvatines paskolas.

               (165)

               Įvertinusi visus turimus faktus Komisija daro išvadą, kad CCB teikė paskolas dviem atrinktiems gamintojams, tipiškiems FV produktų pramonei, neįvertinusi jų kreditingumo, kadangi bankas negalėjo įrodyti, kad toks vertinimas būtų buvęs atliktas. Tai leidžia daryti išvadą, kad CCB buvo suteikti Vyriausybės įgaliojimai ir jis jais naudojosi, teikdamas paskolas pagal centriniu lygmeniu nustatytų planų reikalavimus. Taigi, jis vykdė Vyriausybės funkcijas. Šią išvadą papildomai patvirtina metinių ataskaitų ištraukos.

               (166)

               Todėl Komisija daro išvadą, kad CCB yra valstybinė institucija.

         —   MEB

               (167)

               Komisija nustatė, kad MEB priklauso valstybiniam konglomeratui „China Merchants Group“, kurio tiesioginę priežiūrą vykdo valstybinė Valstybės tarybos turto priežiūros ir administravimo komisija (32). Remdamasi jo 2014 ir 2015 m. metinėmis ataskaitomis ji taip pat nustatė, kad šis bankas netiesiogiai priklauso valstybei. Todėl valstybė oficialiai kontroliuoja MEB.

               (168)

               Kaip nurodyta įstatų 10 ir 13 skyriuose, valstybė, kaip pagrindinė akcininkė, gali skirti daugumą direktorių valdybos ir stebėtojų tarybos narių. Remiantis MEB įstatais, direktorių valdyba, be kitų dalykų, rengia akcininkų susirinkimus, formuoja banko verslo ir investicijų planus, nustato kapitalo valdymo strategiją ir biudžeto planą, priima sprendimus dėl pelno paskirstymo ir aukštesniojo lygmens vadovų patvirtinimo ar atleidimo. Šis negalutinis pareigų sąrašas parodo, kad valstybė reikšmingai kontroliuoja MEB įprastą veiklą.

               (169)

               Per patikrinimą Komisija mėgino patikrinti atrinktų eksportuojančių gamintojų ir viso FV produktų sektoriaus kreditingumo vertinimą. MEB nepateikė jokios informacijos šiais klausimais, remdamasis konfidencialumo sąlygomis. Komisijai primygtinai paprašius buvo trumpam parodyti kreditingumo dokumentai susipažinti. Šie dokumentai buvo susiję su nagrinėjamuoju sektoriumi, tačiau nebuvo susiję su PTL. Visų pirma Komisijai paprašius MEB nepateikė 2014 ir 2015 m. savo kreditų politikos dokumentų ir tik leido Komisijai trumpam susipažinti su 2016 m. (kurie nepatenka į PTL) kreditų politikos dokumentu. Šio dokumento Komisijai neleista paimti kaip įrodymo. MEB leido Komisijai susipažinti su dokumentu, susijusiu su bendrovės kreditingumo vertinimu (kinų kalba), tačiau pažymima, kad Komisijai nebuvo leista užsirašyti pastabų, susijusių su minėtu dokumentu, ar padaryti jo kopijų. Todėl buvo neįmanoma suprasti jo turinio per tikrinamojo vizito metu tam skirtą laiką.

               (170)

               Atskleidus faktus KV teigė, kad atsižvelgiant į tai, kad Komisija rėmėsi tuo faktu, kad kredito ataskaita egzistuoja, ji pripažino, kad bankai vykdo kredito rizikos vertinimą.

               (171)

               Šiuo atžvilgiu ir kaip minėta 3.1 ir 3.4.1 skirsniuose, primenama, kad nei KV, nei atskiri bankai nepateikė patenkinamų patvirtinamųjų dokumentų dėl jų, kaip teigiama, vykdomo kreditų vertinimo ir, konkrečiau to, kaip teikdami paskolas bankai atsižvelgia į riziką, kaip įvertinamas skolininko kreditingumas, kokias rizikos priemokas bankas taiko skirtingoms KLR bendrovėms ir (arba) pramonės šakoms, į kokius veiksnius bankas atsižvelgia, vertindamas paskolos ar kredito linijos paraiškas. Tai, kad egzistuoja kredito patvirtinimo ataskaita kinų kalba, kuri Komisijai buvo trumpam pateikta per vieno iš bankų tikrinamąjį vizitą, negali būti laikoma pakankamu įrodymu, kad bankai (ir ne tik tas vienas bankas, kuris pateikė minėtą ataskaitą) vykdo kreditų vertinimą. Bet kuriuo atveju toje ataskaitoje kaip viena iš paskolos suteikimo priežasčių aiškiai nurodyta Vyriausybės parama ir todėl ji patvirtina, kad kreditų vertinimas grindžiamas ne rinka.

               (172)

               KV taip pat pažymėjo, kad paskolos, suteiktos atrinktiems bendradarbiaujantiems gamintojams, palūkanų normos dydžio ir PBOC lyginamosios normos palyginimas prieštarauja išvadai, kad kredito rizikos vertinimas neatliekamas.

               (173)

               Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad minėtas palyginimas netinkamas, nes PBOC lyginamosios normos dydžio ir to, kad bankai neatlieka kredito rizikos vertinimo, niekas nesieja. Komisija nesiginčija, kad PBOC lyginamoji norma padidinama, ji tik mano, kad šis padidinimas atitinka ne rinkos sąlygas, o bankų tikslą įgyvendinti KV FV produktų sektoriaus rėmimo politiką.

               (174)

               Savo atsakymuose į klausimyną ir raštą dėl informacijos neišsamumo MEB nurodė, kad bankas neatsižvelgė į Vyriausybės politiką, darydamas sprendimus dėl savo skolinimo politikos. Vis dėlto banko metinė ataskaita patvirtino, kad MEB įgyvendina Vyriausybės planus: „MEB vadovaujasi nacionaline pramonės politika“; „direktorių valdyba, stebėtojų taryba ir specialieji komitetai sąžiningai įgyvendina nacionalinę politiką“.

               (175)

               Atskleidus faktus KV priminė 2016 m. rugsėjo 23 d. Komisijos raštą, kuriame pateikiama MEB 2015 m. metinės ataskaitos citata, panaši į pateiktąją 174 konstatuojamojoje dalyje. KV pažymėjo, kad citata „vadovaujasi nacionaline pramonės politika“ susijusi ne su MEB, o su bendrove „CMB Financial Leasing“. Komisija pažymi, kad „CMB Financial Leasing“ visiškai priklauso MEB.

               (176)

               KV taip pat pažymėjo, kad MEB metinėje ataskaitoje išsamiai aprašyti kredito rizikos vertinimo procesai, o FV produktų sektorius nepatenka į banko skolininkų (sektorių) dešimtuką. Todėl KV nemano, kad MEB klausimyno atsakymuose ir rašte dėl informacijos nepakankamumo pateikti teiginiai ir metinės ataskaitos turinys vieni kitiems prieštarauja. Išskyrus tai, kad viena iš citatų susijusi su MEB 100 % priklausančiu subjektu, KV nepateikė jokių naujų faktų. Neturėdama jokių patikrintų dokumentų, įrodančių, kad bankas vykdė tinkamą rizikos vertinimą, o ne vadovavosi FV produktų pramonės rėmimo politika, Komisija toliau laikėsi savo išvados, kad MEB nevykdė kreditingumo vertinimo. Užuot vadovaudamasis juo, CCB savo skolinimo politika siekė įgyvendinti Vyriausybės politiką, teikdamas atrinktoms bendrovėms lengvatines paskolas.

               (177)

               Dėl skolinimo sprendimų ir to, ar finansų įstaigos atsižvelgia į Vyriausybės pramonės politiką ir planus, KV teigė, kad Komisija turėtų pagrįsti savo analizę įvairių bankų klausimyno atsakymais, nes tai būtų labiausiai tiesioginiai ir svarbūs faktai bei įrodymai.

               (178)

               Kaip matyti iš 137–185 konstatuojamosiose dalyse aprašytų klausimyno atsakymų, šie atsakymai nevienodi, tačiau apskritai jais neigta, kad Vyriausybės įgaliojimais naudotasi, arba bent siekta sumažinti naudojimosi jais mastą.

               (179)

               Tačiau visų bankų metinėse ataskaitose, kaip gairės jų finansinėms paslaugoms teikti, aiškiai nurodoma tokia Vyriausybės politika, planai ar strateginės besiformuojančios pramonės šakos. KV mano, kad šie teiginiai nėra nesutaikomi, nes klausimyno atsakymai nesutampa su bankų metinių ataskaitų turiniu. Vis dėlto Komisija mano, kad minėti bankų metinių ataskaitų teiginiai aiškiai prieštarauja tų pačių bankų teiginiams, pateiktiems jų klausimyno atsakymuose.

               (180)

               Atskleidus faktus KV pareiškė nesutinkanti su teiginiu, kad Komisija neturėjo galimybių patikrinti kreditų vertinimo ir sprendimų priėmimo proceso. KV šiuo atžvilgiu nurodė dokumentus, kuriuos CCB, MEB ir ICBC pateikė Komisijai per patikrinimą vietoje. Komisija primena, kad šie dokumentai turėjo trūkumų, nurodytų 148 ir 169 konstatuojamosiose dalyse.

               (181)

               KV taip pat paminėjo finansų įstaigų metines ataskaitas ir atitinkamus klausimyno atsakymus, teigdama, kad remiantis jais buvo galima patikrinti kreditų vertinimo ir sprendimų priėmimo procesus. Komisija atmeta šią pastabą, nes metinių ataskaitų ir klausimynų klausimų aprašomojo pobūdžio turinį taip pat reikėjo patikrinti ir pagrįsti atitinkamais įrodymais vietoje (t. y. dėl peržiūros tiriamojo laikotarpio ir FV produktų pramonės). Kaip Komisija taip pat paaiškino KV ir tikrintiems bankams per patikrinimą vietoje, ji taip pat turėjo turėti galimybę patikrinti įrodymus, kuriais pagrindžiamas teiginys, kad kreditų vertinimo ir sprendimų priėmimo procesai, apibūdinti klausimyno atsakymuose ir metinėse ataskaitose, buvo taikomi ir praktiškai, kaip faktinių verslo sandorių dalis.

               (182)

               KV taip pat paminėjo tai, kad kai kurių dokumentų nebuvo įmanoma pateikti dėl konfidencialaus pobūdžio, Bankų informacijos slaptumo įstatymo ir atitinkamų sutarčių sąlygų. KV nurodė, kad Komisija turėtų pripažinti tai, kad bankai dėjo visas pastangas, atsižvelgdami į galiojančią teisinę ir sutarčių sistemą. KV taip pat pažymėjo, kad pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį Komisija gali nepaisyti tik melagingos ar klaidingos informacijos, todėl informacija, kurios paisoma ir kuri pateikta suinteresuotajai šaliai dedant visas pastangas, yra pagrįsta.

               (183)

               Šis argumentas paneigtas 48 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Komisija pažymi, kad pagrindinio reglamento 29 straipsnyje (atitinkančiame PPO SSKP 12 straipsnio 4 dalį) numatyta, kad „bet kokia informacija, kuri yra konfidencialaus pobūdžio <…> arba kurią tyrimo šalys suteikia konfidencialiu pagrindu, jei tai pagrįsta, tyrimą vykdančios institucijos turi būti laikoma konfidencialia“. Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija mano, kad šio tyrimo teisinė sistema suteikia pakankamai konfidencialios informacijos saugojimo garantijų. Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija mano, kad nagrinėjamosios šalies valdžios institucijos nedėjo visų pastangų, kad užtikrintų galimybes susipažinti su informacija, kuria galėtų būti pagrįsti jos klausimyno atsakyme pateikti teiginiai.

               (184)

               Įvertinusi visus turimus faktus Komisija daro išvadą, kad MEB, siekdamas viešosios politikos tikslų, teikė paskolas vienam iš atrinktų gamintojų, kuris yra tipiškas FV produktų pramonei. Tai leidžia daryti išvadą, kad MEB buvo suteikti Vyriausybės įgaliojimai ir jis jais naudojosi, teikdamas paskolas pagal centriniu lygmeniu nustatytų planų reikalavimus. Taigi, jis vykdė Vyriausybės funkcijas. Šią išvadą papildomai patvirtina metinių ataskaitų ištraukos.

               (185)

               Todėl Komisija daro išvadą, kad MEB yra valstybinė institucija.

         —   Kiti Kinijos valstybės bankai yra valstybinės institucijos

               (186)

               Komisija taip pat nustatė, kad, kaip ir keturi patikrinti bankai, didžioji dalis kitų bankų, teikusių paskolas atrinktiems gamintojams, irgi priklausė valstybei (žr. 106 konstatuojamąją dalį). Galiausiai, viena iš atrinktų bendrovių pranešė Komisijai, kad ji yra gavusi didelių paskolų iš banko „China Development Bank“, kurio KV apskritai neminėjo. Naudodamasi viešai prieinama informacija apie šį banką Komisija padarė išvadą, kad kur kas daugiau nei 50 % jo akcijų tiesiogiai ir netiesiogiai taip pat priklausė valstybei. Todėl atlikdama šį tyrimą Komisija nusprendė, kad dešimt bankų (ICBC, „Agricultural Bank“, „Bank of China, CCB, MEB, „China Development Bank“, „Bank of Communications“, „China Everbright Bank“, „Industrial Bank“ ir „Shanghai Pudong Development Bank“) yra valstybės bankai.ICBC, „Agricultural Bank“, „Bank of China“ ir CCB atrinktiems gamintojams per PTL suteikė [40–50 %] paskolų. „Bank of Communications“, „China Everbright Bank“, „Industrial Bank“ ir „Shanghai Pudong Development Bank“ atrinktiems gamintojams per PTL suteikė [10–20 %] paskolų. MEB ir „China Development Bank“ suteikė atitinkamai [0–10 %] ir [20–30 %]. Iš turimos informacijos nebuvo galima nustatyti kitų šešių bankų, apie kuriuos KV nepateikė jokios informacijos, nuosavybės struktūros.

               (187)

               KV nepakankamai bendradarbiaujant dėl šių šešių bankų (išskyrus keturis patikrintus bankus) Komisija turėjo remtis turimais faktais, kad galėtų įvertinti, ar tie šeši bankai yra valstybinės institucijos.

               (188)

               Pirma, Komisija nustatė, kad šie bankai priklauso valstybei (žr. ankstesnę konstatuojamąją dalį ir 106 konstatuojamąją dalį).

               (189)

               Antra, Komisija nustatė, kad keturi atrinkti bankai suteikė didelę dalį [15–25 %] paskolų, kurias trys atrinktos bendrovės gavo per PTL. Todėl dėl jų padarytas išvadas galima laikyti tipiškomis.

               (190)

               Trečia, Komisija pastebėjo, kad visų dešimties bankų dauguma paskolų sutarčių, kurias Komisija gavo iš trijų atrinktų bendradarbiaujančių gamintojų, atitiko tuos pačius ar panašius šablonus, o skolinimo norma daugumoje atvejų buvo sutarta visų bankų ir pagrįsta PBOC lyginamąja norma, prie jos pridėjus mažesnį nei rinkos norma pelno dydį.

               (191)

               Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl keturių patikrintų bankų padarytos išvados yra geriausi turimi faktai, pagal kuriuos galima įvertinti kitus valstybei priklausančius bankus, nes šie panašumai ir minėtų keturių bankų tipiškumas buvo patikrinti.

               (192)

               Todėl Komisija daro išvadą, kad ne tik keturi patikrinti bankai, bet ir šeši kiti bankai taip pat yra valstybinės institucijos.

               (193)

               Komisija atitinkamai apskaičiavo naudą atsižvelgdama į šiuos dešimt valstybės bankų.

         —   Teisės aktų, taikomų Kinijoje veikiantiems valstybės bankams, pakeitimai

               (194)

               KV teigė, kad Komisijos per pirminį tyrimą padaryta išvada, kad Kinijos valstybės bankai yra valstybinės įstaigos, nebegalioja, nes bankas „People's Bank of China“ (PBOC) nebenustato žemiausių skolinimo normų, taigi KV nebesikiša į finansų rinką. KV teigė, kad 2013 m. liepos 20 d. panaikinęs žemiausią skolinimo normų ribą PBOC nebekontroliuoja finansų įstaigų teikiamų paskolų palūkanų normų. 2015 m. spalio 27 d. paskelbtu pranešimu PBOC taip pat nusprendė panaikinti aukščiausią kintamųjų indėlių palūkanų normų ribą.

               (195)

               Komisija mano, kad šis teiginys nieko nekeičia, nes vien ankstesniame skirsnyje nurodytų faktų užtenka norint nustatyti, kad Kinijos valstybei priklausantys bankai yra valstybinės institucijos.

               (196)

               Bet kuriuo atveju visų pirma pažymima, kad Komisijos išvada (padaryta per pirminį tyrimą), kad Kinijos valstybės bankai yra valstybinės institucijos, buvo padaryta ne tik remiantis tuo, kad PBOC nustato skolinimo normas ir aukščiausią kintamųjų indėlių palūkanų normų ribą, – buvo išnagrinėti įvairūs aspektai, kaip apibūdinta pirminio reglamento 158–168 konstatuojamosiose dalyse. Primenama, kad šie aspektai buvo susiję su i) Vyriausybės kišimusi, susijusiu su jai priklausančiomis didžiųjų bankų akcijomis; ii) tuo, kad valstybės bankai KLR užima labai didelę rinkos dalį, todėl privatiems bankams paliekama labai nedaug veiklos galimybių, o valstybės bankai yra pagrindinai Kinijos finansų rinkos dalyviai; iii) Vyriausybės kontrole, pagrįsta turimomis akcijomis, administracine bankų komercinės veiklos ar net teisinių dokumentų kontrole; iv) PBOC vaidmeniu nustatant bankų palūkanų normų ir jų kitimo ribas ir v) teisinėmis taisyklėmis, pagal kurias bankai savo kredito politikoje turi vadovautis nacionaline politika ir (arba) tam tikriems sektoriams taikoma pirmenybe. Vienintelis pakeitimas, apie kurį pranešė KV per šį peržiūros tyrimą, susijęs su iv punktu. Atliekant vertinimą, apibūdintą ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse, i–iii ir v punktai buvo patvirtinti.

               (197)

               Antra, 194 konstatuojamojoje dalyje minėtais sprendimais, kaip teigiama, panaikintos aukščiausia ir žemiausia palūkanų normų ribos. Vis dėlto atitinkamų paskelbtų PBOC sprendimų formuluotėmis finansų įstaigos tik skatinamos (ne privalo) prisitaikyti prie rinka pagrįstos skolinimo palūkanų normų kainodaros. Tai reiškia, kad Kinijos valstybės bankams ir toliau leidžiama skolinti lengvatinėmis normomis ir, iš tiesų, jie privalo tai daryti pagal Bankininkystės įstatymo 34 straipsnį, kuris yra viršesnis nei tik paskatinimas PBOC sprendime.

               (198)

               Trečia, nepaisant to, kad PBOC paskelbė sprendimą dėl žemiausios ribos panaikinimo, taip pat pažymima, kad Bankininkystės įstatymo 38 straipsnyje vis dar nustatyta, kad „komerciniai bankai nustato paskolų palūkanų normas laikydamiesi „People's Bank of China“ nurodytų aukščiausios ir žemiausios palūkanų normų ribų“. Vėliau buvo iš dalies pakeisti tik kiti Bankininkystės įstatymo aspektai. Tai įrodo, kad teisinė sistema, kurios bankai turi laikytis, nepasikeitė, nes PBOC sprendimai yra tik vykdomieji reglamentuojamojo pobūdžio aktai. Be to, PBOC užtikrina, kad aukščiausia ir žemiausia ribos galėtų būti bet kada vėl įtrauktos į teisinį pagrindą.

               (199)

               Ketvirta, per tikrinamąjį vizitą keturi vietoje patikrinti bankai minėjo naują skolinimo normą, pagrįstą bankų kotiruotėmis, nuo 2013 m. spalio mėn. skelbiamomis Šanchajaus tarpbankinėje rinkoje. Tačiau KV savo klausimyno atsakyme tokios informacijos nepateikė, kad pagrįstų teiginį, kad Kinijos rinka liberalizuota. Remiantis viešai prieinama informacija, ši vadinamoji bazinė norma (BN) – tai vienų metų skolinimo norma, pagrįsta geriausia skolinimo norma, kurią paskolų rinkoje siūlo devyni pasirinkti Vyriausybės remiami komerciniai bankai. PBOC teigė, kad pradėjus taikyti BN bus „skatinama liberalizuoti palūkanų normas ir tobulinama finansų rinkų lyginamųjų palūkanų normų sistema“, tačiau pradėjus ją taikyti nepriklausomi analitikai nurodė, kad „Šanchajaus tarpbankinė rinka nėra pakankamai veiksminga, kad paveiktų bankų ir jų klientų normas (33)“. Iš tiesų, atlikus analizę aiškėja, kad nepaisant to, kad BN skelbiama kiekvieną darbo dieną kaip visų 9 bankų kotiruočių (atėmus didžiausią ir mažiausią) vidurkis, jos dydis per PTL keitėsi tik 6 kartus. Palyginimui galima paminėti, kad kasdien skelbiama 1 metų EURIBOR tarpbankinė norma per tą patį laikotarpį keitėsi 185 kartus. Be to, pažymima, kad BN, kaip atrodo, yra susieta su PBOC skelbiama lyginamąja norma (toliau – PBOC lyginamoji norma) (34), nes 2015 m. kiekvieną kartą pasikeitus PBOC lyginamajai normai kitą darbo dieną kito ir BN. Taip pat pažymima, kad 2015 m. PBOC lyginamoji norma ir BN kito vienodai.

               (200)

               Be to, nepaisant to, kad patikrinti bankai teigė, kad trumpalaikių paskolų, kurių palūkanų norma grindžiama BN, dalis smarkiai padidėjo ir sudarė didelę dalį jų trumpalaikių paskolų portfelio, šie teiginiai nebuvo pagrįsti bankų pateiktais patvirtinamaisiais dokumentais ar patvirtinti per tikrinamuosius vizitus eksportuojančių gamintojų patalpose. Tai nepagrindžia teiginio, kad minėti bankai nepriklausomai nustatydavo savo palūkanų normas ar taikydavo rinkos normą, o palūkanų normų rinka buvo liberalizuota.

               (201)

               Todėl daroma išvada, kad nepaisant to, kad skolinimo normų žemiausios ribos ir indėlių normų aukščiausios ribos, kaip teigiama, panaikintos, praktiškai KV nurodytas palūkanų normų rinkos liberalizavimas neįvyko. Per pirminį tyrimą padarytos išvados, kad Kinijos valstybės bankai yra valstybinės institucijos, nes jie turi Vyriausybės įgaliojimų, jiems tokie įgaliojimai suteikti arba jie jais naudojasi, tebegalioja ir per PTL ir todėl patvirtinamos.

               (202)

               Atskleidus faktus KV teigė, kad Komisija netinkamai skyrė KV prievolę įrodyti jos teiginius, kad i) finansų rinka buvo liberalizuota, ii) KV politika, skirta saulės energijos sektoriui, nebetaikoma, o iii) Kinijos finansų rinkos įtariami iškraipymai pašalinti. Be to, KV teigė, kad Komisija negalėjo vadovautis visai šaliai taikomu „valstybinės institucijos“ statuso įvertinimu, o turėjo šį faktą nustatyti dėl kiekvienos atskiros susijusios finansų įstaigos.

               (203)

               Kaip įrodyta 195–201 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nuodugniai išnagrinėjo turimus įrodymus, įskaitant įrodymus, ar per pirminį tyrimą nustatyta padėti pasikeitė tiek, kad jo išvados daugiau nebegalioja. Šie, kaip teigiama, įvykę pokyčiai taip pat apėmė KV minėtus dalykus ir visi jie buvo išnagrinėti ir aptarti pirmiau. Komisija taip pat pažymi, kad per šį tyrimą pateikta gana nedaug naujų įrodymų, susijusių su finansų įstaigomis. Ji taip pat pažymi, kad KV per tikrinamąjį vizitą patvirtino, kad kitų pokyčių, išskyrus minėtuosius, neįvyko.

               (204)

               Kalbant apie prievolę įrodyti ir laikantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 3 dalies primenama, kad įrodymai, pateikti dėl klausimo, ar nustojus galioti priemonėms tikėtinai tęsis ar pasikartos subsidijavimas, turi būti tinkamai pagrįsti dokumentais. Komisija nuodugniai išnagrinėjo visus susijusius aspektus ir KV šiuo klausimu pateiktus įrodymus ir padarė išvadą, kad jie nėra pakankami, kad būtų galima įrodyti, kad padėtis iš esmės pasikeitė, palyginti su pirminiu tyrimu. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir KV nurodytus tariamus pokyčius, manoma, kad būtent KV privalėjo įrodyti, kad šie pokyčiai iš tiesų įvyko, ir nesutinkama, kad Komisija netinkamai skyrė šią naštą KV.

               (205)

               Atsakydama į teiginį dėl visai šaliai taikomo „valstybinės institucijos“ statuso įvertinimo Komisija pažymi, kad dėl kiekvienos finansų įstaigos, kurios prašomą susijusią informaciją KV pateikė, ji atliko konkrečią „valstybinės institucijos“ statuso analizę. Deja, KV nepateikė visų kitų finansų įstaigų, teikusių paskolas atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, informacijos, kaip paaiškinta 3.1 skirsnyje. Todėl Komisija neturėjo jokių galimybių atlikti visų šių finansų įstaigų „valstybinės institucijos“ statuso analizės ir šis KV argumentas neprasmingas. Atitinkamai Komisija turėjo remtis turimais faktais ir nuodugniai išnagrinėjo valstybines institucijas KLR finansų sektoriuje. Tirdama susijusius aspektus Komisija nuodugniai išnagrinėjo visus KV per šį tyrimą pateiktus naujus įrodymus ir per pirminį tyrimą nustatytus faktus.

               (206)

               Be to, KV teigė, kad Komisija, nustatydama „valstybinės institucijos“ statusą, rėmėsi tuo, kad faktiškai žemiausios skolinimo normos nėra panaikintos. Ji taip pat teigė, kad Komisija klaidingai suprato tariamą žemiausios skolinimo normos panaikinimą, nes pagal jį bankai dabar, kaip teigiama, galėtų teikti paskolas, taikydami normas, mažesnes nei 30 % lyginamosios normos. Neigdama, kad tokia žemiausia norma panaikinta, KV taip pat teigė, kad tokiu atveju bankai negalėtų teikti lengvatinių paskolų. KV taip pat teigė, kad reikalavimas, kad bankai prisitaikytų prie rinka grindžiamų skolinimo palūkanų normų kainodaros, reikštų, kad šie bankai yra kontroliuojami, o tai prieštarautų liberalizavimo esmei. Be to, KV teigė, kad Bankininkystės įstatymo 38 straipsnis nėra griežtas ir nepaisant to, kad aukščiausios ribos panaikintos keliais metais anksčiau nei žemiausios, Bankininkystės įstatymas nebuvo iš dalies pakeistas. KV taip pat teigė, kad teorinės PBOC normų ir BN koreliacijos prielaidos buvo klaidingos, ir nurodė atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų palūkanų normų statistiką. KV taip pat teigė, kad USD ar EUR teikiamoms paskoloms lyginamosios normos ar ribos niekada nebuvo taikomos.

               (207)

               Kalbant apie valstybinių institucijų nustatymą visų pirma primenama, kad pati KV paminėjo žemiausių skolinimo normų panaikinimo klausimą, pagrįsdama savo teiginį, kad Kinijos Vyriausybė daugiau nebesikiša į finansų rinką, o Kinijos valstybės bankai negali būti laikomi valstybinėmis institucijomis. Komisija išnagrinėjo teiginį dėl žemiausių normų panaikinimo ir atmetė jį dėl 194–201 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių. KV nenurodžius kitų svarbių pokyčių Komisija, darydama išvadą dėl šio klausimo, rėmėsi per pirminį tyrimą padarytomis išvadomis, kurias patvirtino nauji PTL apimantys įrodymai, ir naujais aspektais, kaip antai nauja skolinimo norma (BN).

               (208)

               Kalbėdama apie tariamai neteisingai įvertintą panaikinimą Komisija nesupranta, kaip panaikinus žemiausią skolinimo normą bankams galėtų būti užkertamas kelias teikti lengvatinį finansavimą, jei ta norma bet kuriuo atveju buvo 30 % mažesnė nei lyginamoji.

               (209)

               Dėl teiginio, kad nereikalaujama, kad bankai taikytų rinka pagrįstas skolinimo palūkanų normas, Komisija nesupranta, kaip reikalavimas, kad bankai veiktų pagal laisvosios rinkos principus, reikštų reikalavimą, kad jie turi vadovautis konkrečia politika. Tokia praktika grindžiama ne konkrečia politika, o finansine sistema, kurioje galioja rinka pagrįsti principai.

               (210)

               Dėl Bankininkystės įstatymo 38 straipsnio ir kaip nurodė KV savo klausimyno atsakyme, kiek Komisija žino, visos finansų įstaigos KLR turi griežtai laikytis šio įstatymo, todėl Komisija nesupranta, kaip tariamai negriežtos nuostatos suderinamos su šiuo teisiniu principu. Bet kuriuo atveju žemiausios skolinimo normos panaikinimas nėra savaime nesuderinamas su lengvatiniu skolinimu FV bendrovėms.

               (211)

               Dėl PBOC normų ir BN koreliacijos teorinių prielaidų Komisija pažymi, kad pateikta statistika nebuvo pagrįsta atitinkamais skaičiavimais ir todėl į ją nėra galimybių atsižvelgti. NET jei ši statistika yra tiksli, Komisija nemano, kad ji būtų svarbi įrodant, kad PBOC ir BN koreliacijos analizė (kaip teigiama) klaidinga. Dėl USD ar EUR teikiamų paskolų Komisija mano, kad, kaip teigiama, lyginamųjų normų ar ribų netaikymas nereiškia, kad nėra galimybių teikti šias paskolas lengvatinėmis sąlygomis.

               (212)

               KV taip pat teigė, kad Komisijos analizė ir išvada, kad Kinijos valstybės bankai yra valstybinės institucijos, nepagrįstos esminiais teisiniais standartais, jose taip pat paminėti atitinkami teisiniai ir įrodomieji standartai, nurodyti AK sprendime dėl JAV ir Indijos ginčo (nelegiruotasis plienas), ir jose turėtų būti įvertinta daugiau aplinkybių, nei tik Vyriausybei priklausančios subjekto akcijos ir reikšminga jo kontrolė, t. y. nustatant turėtų būti išnagrinėtos „atitinkamo subjekto esminės charakteristikos ir funkcijos, jo ryšys su Vyriausybe ir šalyje, kurioje tiriamasis subjektas veikia, vyraujančios teisinės ir ekonominės sąlygos“. KV taip pat paminėjo išvadas dėl valstybės kišimosi PBOC vardu darant įtaką skolinimo normoms ir politikai ir rėmimąsi Bankininkystės įstatymo 38 straipsniu. Galiausiai ji paminėjo per pirminį tyrimą Komisijos neteisingai ir netinkamai nustatytus faktus, apibūdintus pirminio reglamento 163–167 konstatuojamosiose dalyse.

               (213)

               Komisija patikslino šio aspekto analizę. 100–106 konstatuojamosiose dalyse Komisija išsamiau nurodo faktus, kuriais remdamasi ji padarė išvadą dėl daugumos bankų, teikusių paskolas atrinktoms bendrovėms, priklausymo valstybei.

               (214)

               Dėl teisinių ir ekonominių aplinkybių Komisija primena 139 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, pagrįstas Bankininkystės įstatymo 34 straipsniu.

               (215)

               Tai, kad bankai naudojasi Vyriausybės įgaliojimais, patvirtina ir Bendrųjų skolinimo taisyklių (kurias įgyvendina PBOC) 7 ir 15 straipsniai, kuriais reglamentuojamos sau teikiamos paskolos, užsakomosios paskolos ir specialiosios paskirties paskolos (7 straipsnis), paskolų palūkanų subsidijavimas (15 straipsnis), ir Sprendimas Nr. 40. Taip pat yra daug įrodymų, kurie pagrįsti nepriklausomais tyrimais ir ataskaitomis bei patvirtina, kad Vyriausybė vis dar labai kišasi į Kinijos finansų sistemą, kaip paaiškinta pirminio reglamento 172 ir 178 konstatuojamosiose dalyse.

               (216)

               Atskleidus faktus KV nurodė, kad Bendrųjų skolinimo taisyklių 7 straipsnyje minėtos specialiosios paskolos panaikintos 1999 m., remiantis Aplinkraščiu dėl geresnio specialiųjų paskolų administravimo (YINFA (1999 m.), Nr. 228), o 15 straipsnis neaktualus, nes PBOC daugiau nenustato aukščiausių ir žemiausių paskolų ribų. KV taip pat teigė, kad Komisija klaidingai suprato Bankininkystės įstatymo 34 straipsnį, kuris, kaip teigiama, nesusijęs su nacionaline politika, skatinamosiomis, strateginėmis ir besiformuojančiomis pramonės šakomis ar pramonės šakomis ir sektoriais, kuriems teikiama pirmenybė. KV taip pat nurodė Bankininkystės įstatymo 4, 5, 7 ir 35 straipsnius, kaip teigiama, susijusius su banko savarankiškumu, subjektų ar fizinių asmenų nesikišimu, Vyriausybe ir skolininkų patikimumo nagrinėjimu. KV taip pat pažymėjo, kad 34 straipsnis neturėtų būti vertinamas atskirai. Galiausiai KV nurodė, kad Komisija nepaaiškino, kaip Sprendimu Nr. 40 įrodoma, kad bankai naudojasi Vyriausybės įgaliojimais, ir paminėjo to sprendimo preambulę ir 17 straipsnį. Ji taip pat nurodė, kad šis sprendimas taikomas visai Kinijos ekonomikai ir skirtas 11-ajam penkmečiui.

               (217)

               Komisija pripažįsta, kad specialiosios paskolos panaikintos 1999 m. Tai nepakeičia padarytų išvadų, iš dalies remiantis kitais turimais faktais.

               (218)

               Dėl Bendrųjų skolinimo taisyklių 15 straipsnio Komisija su KV nuomone nesutinka. Tame straipsnyje nustatyta: „Remdamiesi valstybės politika atitinkami departamentai gali subsidijuoti paskolų palūkanas, siekdami skatinti tam tikrų pramonės šakų augimą ir tam tikrų vietovių ekonominę plėtrą.“ Ši nuostata lieka svarbi net panaikinus žemiausią ir aukščiausią ribas. Bet kuriuo atveju Bankininkystės įstatymo 38 straipsnyje tos ribos vis dar nurodytos ir bet kokiu metu ši nuostata gali būti vėl taikoma, kaip paaiškinta 199 konstatuojamojoje dalyje.

               (219)

               Kalbant apie Bankininkystės įstatymą visų pirmą reikėtų pažymėti, kad 4, 5 ir 7 straipsniai yra I skyriaus (Bendrosios nuostatos) dalis, o 34 ir 35 straipsniai – IV skyriaus (Skolinimo ir kitų verslo sandorių pagrindinės taisyklės) dalis. Dėl 4 straipsnio Komisija nemano, kad nuostata, pagal kurią bankams leidžiama vykdyti „veiklą nesikišant subjektams ar fiziniams asmenims“, yra nesuderinama su tuo, kad valstybės bankai yra valstybinės institucijos arba kad jiems suteikti Vyriausybės įgaliojimai ir nurodyta jais naudotis. Komisija patikrino keturių valstybės bankų finansinių paslaugų verslo sandorių ir sprendimų priėmimo procesus. Negavus atitinkamos kitų bankų informacijos dėl šių bankų padarytas išvadas teko išplėsti, remiantis turimais faktais, visiems kitiems valstybės bankams. Be to, nepateikus esminės šių keturių bankų informacijos, kurios prašė Komisija, visų pirma išsamesnės kreditų rizikos vertinimo informacijos, Komisija turėjo remtis turimais faktais taip pat ir darydama išvadas, pagrįstas šių keturių bankų klausimyno atsakymais ir tikrinamaisiais vizitais.

               (220)

               KV taip pat nurodė Bankininkystės įstatymo 4 straipsnį, kuriame teigiama: „Komercinių bankų verslo sandoriai vykdomi vadovaujantis saugumo, likvidumo ir veiksmingumo principais. Komerciniai bankai dėl savo verslo sandorių sprendžia savarankiškai, atsako už savo prisiimtą riziką, pelną ir nuostolius bei vadovaujasi savikontrole. Remdamiesi teisės nuostatomis komerciniai bankai vykdo verslo sandorius netrukdant jokiems kitiems subjektams ar fiziniams asmenims. Komerciniai bankai nepriklausomai prisiima civilinę atsakomybę, garantuojamą visa jų, kaip juridinių asmenų, nuosavybe.“

               (221)

               Šiuo atveju atlikdama patikrinimą vietoje Komisija ne tik teisiškai, bet ir faktiškai negalėjo patvirtinti teiginio, kad bankai, darydami sprendimus dėl skolinimo, neatsižvelgia į Vyriausybės politiką ir planus, tikslumo. Iš tiesų, Komisijai nebuvo pateiktas nė vienas FV produktų pramonės ir PTL kreditingumo vertinimas. Komisija nemano, kad Bankininkystės įstatymo 4 straipsniu komerciniams bankams draudžiama atsižvelgti į Vyriausybės pramonės politiką ir planus, nes šis straipsnis susijęs su verslo sandorių vykdymo principais. Tai patvirtina ir Bankininkystės įstatymo 34 straipsnis. Priešingai, nei teigia KV, Komisija ne „ignoravo bankų veiklos teisinę sistemą“, o atidžiai ją išanalizavo ir taip pat galėjo nustatyti aiškią jos ir šių finansinių įstaigų veiklos, užfiksuotos jų metinėse ataskaitose, sąsają.

               (222)

               KV taip pat nurodė Bankininkystės įstatymo 5 straipsnį, kuriuo remdamasi ji teigė, kad „vietos Vyriausybės ar įvairių lygmenų Vyriausybės departamentai, valstybinės organizacijos ar fiziniai asmenys į bankų verslo sandorius nesikiša“. Tačiau iš tiesų Bankininkystės įstatymo 5 straipsnyje teigiama: „Vykdydami verslo sandorius su savo klientais komerciniai bankai turi laikytis lygybės, savanoriškumo, teisingumo ir sąžiningumo principų.“ Komisija mano, kad ši formuluotė nepanaikina bankų pareigos vadovautis politiniais sumetimais pagal 34 straipsnį.

               (223)

               Bankininkystės įstatymo 7 ir 35 straipsniai susiję su kreditingumo nagrinėjimu, paskolų paskirtimi ir kreditų tvirtinimo grandine. Dėl šių klausimų ir kaip nurodyta 128, 143, 155 ir 171 konstatuojamosiose dalyse, bendradarbiaujantys bankai nepateikė savo teiginius, kaip antai susijusius su kreditingumu ar tvirtinimo procesu, patvirtinančių dokumentų. Todėl remiantis turimais faktais šie straipsniai neprieštarauja Komisijos 34 straipsnio aiškinimui.

               (224)

               Dėl Sprendimo Nr. 40 ir kaip nurodyta pirminio reglamento 102 konstatuojamojoje dalyje, visų pirma pažymima, kad šiame sprendime numatoma, kad KV aktyviai rems naujos energetikos pramonės vystymą ir spartins saulės energetikos vystymą, be to, ji visoms finansų įstaigoms nurodo teikti kreditinę paramą tik skatinamiesiems projektams (šiai kategorijai priskiriami FV projektai) ir žada įgyvendinti „kitus politinius veiksmus, kuriais teikiamos lengvatos skatinamiems projektams“. Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir ypač tuo, kad bankams nurodoma teikti kreditinę paramą FV produktų sektoriui, laikoma, kad Sprendimu Nr. 40 įrodoma, kad bankai naudojosi Vyriausybės įgaliojimais. Dėl minėto sprendimo 17 straipsnio ir to, kad turėtų būti laikomasi kreditų teikimo principų, Komisija nemano, kad ši sąlyga nesuderinama su tuo, kad bankai naudojasi Vyriausybės įgaliojimais. Dėl teiginio, kad Sprendimas Nr. 40 taikomas visai Kinijos ekonomikai, Komisija pažymi, kad šiame sprendime nurodytos Pramonės restruktūrizavimo žinyno nuostatos, kuriose atskiriamos trijų rūšių pramonės šakos, t. y. skatinamieji, riboti ir panaikinti projektai. Be to, minėtame sprendime taip pat apibrėžtas „skatinamasis turinys“. Dėl nuorodos į 11-ąjį penkmečio planą pažymima, kad šis planas pakeistas 12-uoju ir (naujesniu) 13-uoju penkmečio planais. Taip pat pažymima, kad Sprendimas Nr. 40 nebuvo panaikintas ir todėl tebegalioja. Jokia Kinijos teisės nuostata nenurodo, kad būtų netinkama laikyti nuorodą į 11-ąjį penkmečio planą kintamąja nuoroda.

               (225)

               Be to, galima pateikti tokių pastabų. Per pirminį tyrimą (35) padaryta išvada, kad Kinijos finansų rinkai būdingi įvairūs iškraipymai, t. y. valstybės nuosavybės dalis ir iškraipymai Kinijos finansų rinkoje, KV politika, kuria siekiama tiesiogiai teikti pigias paskolas pasirinktoms pramonės šakoms (taip trukdant sudaryti vienodas tarptautinės prekybos sąlygas ir sukuriant nesąžiningų pranašumų Kinijos gamintojams), apribojimai nustatant palūkanų normas, galimybės gauti pigaus kapitalo, prie nacionalinės politikos pritaikyta skolinimo politika, lengvatinės galimybės gauti kreditų skatinamiesiems projektams ir (arba) aukštųjų ir naujų technologijų pramonės šakoms, galimybės pasinaudoti pigiais valstybiniais užsienio valiutų rezervais ir privilegijuotos finansavimo priemonės, skirtos bankui „China Development Bank“ (CDB).

               (226)

               Išskyrus, kaip teigiama, vykdomą palūkanų normų pertvarką, aptartą 197–201 konstatuojamosiose dalyse, per tyrimą KV nepateikė jokių įrodymų, kad padėtis būtų pasikeitusi. Per tyrimą taip pat nepaaiškėjo jokių naujų aspektų, kurie šioms išvadoms prieštarautų. Per pirminį tyrimą padarytos išvados tebegalioja ir PTL atžvilgiu ir todėl patvirtinamos.

               (227)

               Šios išvados aiškiai parodo, kad finansų sektorius skatinamas prisidėti prie Vyriausybės institucijų parengtų strategijų. KV kišimasis veikiant normas jau aptartas 197, 198, 206 ir 207 konstatuojamosiose dalyse. Kalbant apie per pirminį tyrimą nustatytus faktus pažymima, kad per jį KV pateiktos pastabos išnagrinėtos ir į jas atsakyta pirminiame reglamente, o dėl per pirminį tyrimą šiuo klausimu padarytų išvadų į teismą nesikreipta. Be to, KV nepateikė jokių įrodymų, kurie galėtų pakeisti per pirminį tyrimą padarytą išvadą, o per šį tyrimą taip pat nepaaiškėjo jokių tokių aspektų. Atsižvelgdama į šias aplinkybes Komisija nesupranta, kodėl šios išvados negali būti pagrindo, kuriuo remdamasi Komisija padarė išvadas per šį tyrimą, dalis.

               (228)

               Be to (ir kaip nustatyta per pirminį tyrimą (36)), net jei valstybės bankai nebūtų laikomi valstybinėmis institucijomis, būtų laikoma, kad jie KV pavedimu ir nurodymu atlieka funkcijas, kurios paprastai pavedamos Vyriausybei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje.

         c)   Privatūs bankai

               (229)

               Kadangi KLR privačių bankų paskolų, suteiktų trims atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, dalis buvo nedidelė ir nė vienas iš KLR privačių bankų nepateikė klausimyno atsakymo, šiuo atžvilgiu jokių papildomų išvadų nepadaryta. Atitinkamai Komisija nusprendė neatsižvelgti į nedidelę šių paskolų teikiamą naudą apskaičiuodama subsidijas. Todėl Komisija neturėjo atsakyti į KV pastabas šiuo klausimu.

         d)   Konkretumas

               (230)

               Per šį tyrimą jokiais turimais faktais negali būti pakeistos Komisijos per pirminį tyrimą padarytos išvados (37), kad KV skiria lengvatines paskolas nedideliam skaičiui pramonės šakų, ir FV produktų pramonė yra viena iš jų. Priešingai, per tyrimą paaiškėjo papildomų dalykų, patvirtinančių šią pirminę išvadą. Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas nurodė, kad „bankas „China Development Bank“ nuo seno mums teikia paskolas saulės energijos projektams finansuoti. Kadangi šios paskolos iš dalies grindžiamos politiniais sumetimais, jų sąlygos ir teikimas gali keistis priklausomai nuo Vyriausybės pozicijos dėl saulės energijos pramonės pokyčių.“ ir „KLR Vyriausybė taip pat labai kontroliuoja Kinijos ekonomikos augimą, paskirstydama išteklius, kontroliuodama su užsienio valiutomis išreikštomis obligacijomis susijusius mokėjimus, formuodama pinigų politiką ir taikydama lengvatines sąlygas konkrečioms pramonės šakoms ar bendrovėms.“ (38) Be to, kredito patvirtinimo ataskaitoje taip pat teigiamai įvertinta tai, kad fotovoltinių gaminių pramonei teikiama Vyriausybės parama ir jis skatinamas pagal nacionalinę politiką. Į visa tai atsižvelgus daroma išvada, kad valdžios institucijos leidžia finansų įstaigoms teikti lengvatines paskolas tik tam tikroms KV politiką atitinkančioms pramonės šakoms ir (arba) bendrovėms. Be to, nė viena suinteresuotoji šalis negalėjo pateikti patvirtinamųjų dokumentų, kad bankai tinkamai vykdė FV produktų pramonės kreditingumo vertinimą.

               (231)

               Atskleidus faktus KV nurodė, kad FV produktų pramonė, kaip teigiama, nėra įtraukta į 83 konstatuojamojoje dalyje minėtą 13-ąjį penkmečio planą ir Komisija, kaip teigiama, klaidingai suprato Sprendimą Nr. 40. Be to, ji nurodė, kad vieno Kinijos gamintojo Jungtinių Valstijų vertybinių popierių ir biržos komisijai (SEC) pateikta ataskaita nėra Vyriausybės politikos įrodymas.

               (232)

               Visų pirma pažymima, kad į teiginius dėl 13-ojo penkmečio plano ir Sprendimo Nr. 40 atsakyta 87 ir 89 konstatuojamosiose dalyse. Dėl SEC pateiktos ataskaitos pažymima, kad ji papildo jau surinktus įrodymus ir patvirtina, kad speciali FV produktų pramonės rėmimo Vyriausybės politika egzistuoja.

               (233)

               KV taip pat paminėjo pastabas, kurias ji pateikė dėl pirminio reglamento 172 konstatuojamosios dalies ir į kurias jau buvo atsakyta tame reglamente. Be to, KV nurodė, kad remiantis AK ataskaita dėl JAV ginčo (orlaiviai) (antrasis skundas), vertinant konkretumą dėmesys turėtų būti skiriamas ne tik „konkretiems skunde nurodytiems gavėjams, bet <…> ir visoms įmonėms ar pramonės šakoms, turinčioms teisę gauti tą subsidiją“ (39) ir kad remiantis Kolegijos ataskaita dėl JAV ginčo (orlaiviai) (40) tam, kad subsidija būtų konkreti, ji turi būti skiriama pakankamai nedidelei įmonių ar pramonės šakų „grupei“, todėl reikia platesnių įrodymų, nei vien įrodymo, kad ne visos įmonės ar pramonės šakos turėjo teisę gauti subsidiją.

               (234)

               Šiuo atžvilgiu pažymima, kad per pirminį tyrimą KV pateiktos pastabos išnagrinėtos ir į jas atsakyta pirminiame reglamente, o dėl per pirminį tyrimą šiuo klausimu padarytų išvadų į Sąjungos teismus nesikreipta. Dėl nuorodų į AK ir Kolegijos ataskaitas reikėtų nurodyti pirminio reglamento 172 konstatuojamojoje dalyje išvardytus dokumentus ir pirmiau minėtus dokumentus. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad nuorodos į FV produktų pramonę pakankamai aiškios, nes ji nurodoma arba vartojant pavadinimą, arba aiškiai nurodant jos gaminamą produktą ar pramonės grupę, kuriai ji priklauso.

               (235)

               Remiantis turimais įrodymais daroma išvada, kad subsidijos lengvatinio skolinimo forma įprastai neteikiamos, todėl jos yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Be to, jokia suinteresuotoji šalis nepateikė jokių įrodymų, kad subsidijos būtų skiriamos remiantis objektyviais kriterijais arba sąlygomis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte.

         e)   Išvada dėl per tyrimą nustatytų faktų

               (236)

               Daroma išvada, kad didžiąją dalį paskolų atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms teikia valstybės bankai, kurie 201 konstatuojamojoje dalyje pripažinti valstybinėmis institucijomis, nes jiems suteikti Vyriausybės įgaliojimai ir jie vykdo Vyriausybės funkcijas. Esama papildomų įrodymų, kad šie bankai veiksmingai naudojasi Vyriausybės įgaliojimais, nes, kaip paaiškinta 197–201 konstatuojamosiose dalyse, valstybė (t. y. PBOC) akivaizdžiai kišasi į komercinių bankų sprendimų dėl Kinijos bendrovėms teikiamų paskolų palūkanų normų priėmimo procesą. Tokiomis aplinkybėmis šių subjektų skolinimo praktika tiesiogiai priskirtina Vyriausybei.

               (237)

               Galiausiai, KV atsisakė pateikti arba nepateikė informacijos, kuri būtų padėjusi geriau suprasti valstybės bankų sąsają su Vyriausybe, kaip paaiškinta 51, 103 ir 104 konstatuojamosiose dalyse. Taigi, dėl KLR valstybės bankų teikiamų paskolų Komisija priėjo prie išvados, kad FV produktų gamintojai tebegauna finansinį indėlį Vyriausybės tiesioginio lėšų pervedimo forma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje.

               (238)

               Remdamasi informacija apie paskolas ir kreditų linijas, gauta iš atrinktų eksportuojančių gamintojų, ir ribota iš keturių bankų gauta informacija Komisija, remdamasi turimais faktais, nustatė, kad valstybės bankai realiai ir praktiškai naudojasi Vyriausybės įgaliojimais ir savo skolinimo veiklą vykdo vadovaudamiesi nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikiais bei valstybės pramonės politika, kaip nustatyta Bankininkystės įstatymo 34 straipsnyje.

               (239)

               Kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje ir 6 straipsnio b punkte, nauda suteikiama, jei Vyriausybės paskolos arba Vyriausybės pavedimu arba nurodymu privačių subjektų paskolos suteikiamos palankesnėmis sąlygomis nei sąlygos, kurias gavėjas galėtų gauti rinkoje. Nevyriausybinės paskolos KLR netinka rinkos palyginimams, nes nustatyta, kad Kinijos finansų rinka iškreipta (žr. 225 ir 226 konstatuojamąsias dalis). Todėl lyginamasis dydis apskaičiuotas remiantis 246–248 konstatuojamosiose dalyse aprašytu metodu. Pagal šį lyginamąjį dydį matyti, kad FV sektoriui paskolos suteikiamos palankesnėmis nei rinkos sąlygomis.

               (240)

               Kaip nustatyta pirminio reglamento 191 konstatuojamojoje dalyje, remiantis Sprendimu Nr. 40 FV produktų pramonė priskiriama skatinamųjų pramonės šakų kategorijai. Nuo to laiko Sprendimas Nr. 40 nebuvo iš dalies pakeistas ir juo toliau nustatomos visoms ekonominėms institucijoms privalomos taisyklės, t. y. nurodymai skatinti ir remti skatinamąsias pramonės šakas, kurių viena – FV produktų pramonė.

               (241)

               Kaip paaiškinta pirminio reglamento 172 konstatuojamojoje dalyje, KV nurodo taikyti lengvatinį skolinimą kai kurioms pramonės šakoms ir FV produktų pramonė yra viena iš jų. Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti tokią pat išvadą, kad valdžios institucijos leidžia finansų įstaigoms teikti lengvatines paskolas tik tam tikriems KV politiką atitinkantiems pramonės sektoriams ir (arba) bendrovėms. Remiantis turimais įrodymais ir šiuo klausimu KV nebendradarbiaujant daroma išvada, kad subsidijos lengvatinio skolinimo forma įprastai neteikiamos, todėl jos yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Be to, jokia suinteresuotoji šalis nepateikė jokių įrodymų, kad subsidijos būtų skiriamos remiantis objektyviais kriterijais arba sąlygomis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte.

         f)   Išvada

               (242)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad visi atrinkti eksportuojantys gamintojai per PTL naudojosi lengvatiniu skolinimu.

               (243)

               Atitinkamai FV produktų pramonės finansavimas turėtų būti laikomas subsidija.

               (244)

               Atsižvelgiant į tai, kad buvo skiriamas finansinis indėlis, eksportuojantiems gamintojams buvo suteikiama nauda, o subsidija buvo konkreti, ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina.

         g)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

               (245)

               Remiantis per pirminį tyrimą taikyta metodika, kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, per PTL suteiktą naudą. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punktą gavėjams suteikta nauda laikomas palūkanų sumos, kurią bendrovė moka už Vyriausybės paskolą, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už atitinkamą rinkoje gautą komercinę paskolą, skirtumas.

               (246)

               Kaip paaiškinta 236–241 konstatuojamosiose dalyse, iš Kinijos bankų teikiamų paskolų matyti, kad Vyriausybė labai kišasi į bankininkystės sektorių, be to, neįmanoma nustatyti palūkanų normų, kurios būtų taikomos veikiančioje rinkoje, todėl naudojant toliau aprašytą metodą apskaičiuotas atitinkamas rinkos lyginamasis dydis. Be to, KV nepakankamai bendradarbiaujant Komisija turėjo remtis turimais faktais, kad galėtų nustatyti tinkamą lyginamąją palūkanų normą.

               (247)

               Kaip ir per pirminį tyrimą, apskaičiuojant tinkamą lyginamąjį dydį RMB išduotoms paskoloms manoma, kad galima pagrįstai taikyti Kinijos palūkanų normas, pakoreguotas atsižvelgiant į įprastą rinkos riziką. Iš tiesų, tokiomis aplinkybėmis, kai eksportuotojų dabartinė finansinė būklė nustatyta iškraipytoje rinkoje ir nėra patikimos Kinijos bankų informacijos apie rizikos vertinimą ir kredito reitingų nustatymą, manoma, kad reikia atsižvelgti ne į Kinijos eksportuotojų kreditingumą nominaliąja verte, o pritaikyti skirtumą, kad būtų matyti galimas Kinijos iškreiptos rinkos poveikis šių eksportuotojų finansinei padėčiai. Taikyti šie lyginamieji dydžiai (41).

                           Laikotarpis

                           RMB lyginamasis dydis (%)

                           iki 1 metų

                           6,88

                           1–5 metai

                           7,28

                           nuo 5 metų

                           7,43

               (248)

               Dėl užsienio valiutomis išduotų paskolų manoma, kad padėtis, susijusi su rinkos iškraipymais ir neegzistuojančiais tinkamais kredito reitingais, yra tokia pati, nes šias paskolas taip pat teikia Kinijos bankai. Todėl, kaip ir per pirminį tyrimą, pagal BB reitingo atitinkamo nominalo įmonių obligacijas, išleistas per PTL, nustatyti šie lyginamieji dydžiai (42).

                           Valiuta

                           Lyginamasis dydis (%)

                           USD

                           5,214

                           EUR

                           3,306

               (249)

               Atskleidus faktus KV paprieštaravo RMB paskolų lyginamojo dydžio nustatymui pridedant skirtumą, nes, kaip teigia KV, Komisija neturėjo jokio faktinio pagrindo manyti, kad atrinktoms bendrovėms pagal jų veiklos rezultatų ir pelningumo duomenis turėtų būti suteiktas BB reitingas, be to, ši padėtis, kaip teigia KV, būdinga visam sektoriui. KV taip pat nesutiko su metodika, kurią taikant nustatytas EUR ir USD išduotų paskolų lyginamasis dydis, remdamasi tuo, kad PBOC nenustato šiomis valiutomis išduodamų paskolų žemiausių skolinimo normų ir bankai gali jas teikti bet kokiomis normomis. KV taip pat paminėjo vieną bendradarbiaujantį gamintoją, kurio apskaičiuotasis lyginamasis dydis buvo mažesnis nei norma, kuria suteiktos visos paskolos.

               (250)

               Dėl taikyto skirtumo ir kredito reitingo reikia pažymėti, kad bankai nepateikė Komisijai jokių gairių, pagal kurias jie nustato bendrovių kredito reitingus. Be to, keli pačių bendrovių pateikti dokumentai nebuvo patikimi, kad pagal juos būtų galima įvertinti jų kreditingumą. Pavyzdžiui, viena bendrovė nurodė kredito reitingą, susijusį su viena iš jos daugelio bendrovių, neveikiančių FV produktų sektoriuje. Kita bendrovė pateikė dokumentą, išduotą ne banko, o komercinės kredito reitingų agentūros. Trečiasis dokumentas buvo atmestas dar per pirminį tyrimą, o papildomos informacijos negauta.

               (251)

               Kalbant apie EUR ir USD išduotas paskolas nurodoma 237 konstatuojamoji dalis, kurioje išvardyti rinkos iškraipymai. Dėl jų tokioms paskoloms turi būti taikomas išorinis lyginamasis dydis. Teiginys apie KV nurodytą bendradarbiaujantį gamintoją nebuvo paremtas turima informacija.

               (252)

               Eksportuojantis gamintojas pažymėjo, kad PBOC norma – tinkamas lyginamasis dydis tikrinant, ar paskolos skirtos lengvatinėmis sąlygomis. Tačiau PBOC norma yra susijusi, be kitų dalykų, su tarpbankiniu skolinimu. Ji nėra tinkamas lyginamasis dydis vertinant skolinimą FV produktų bendrovėms šio tyrimo aplinkybėmis, ypač turint omenyje, kad, kaip paaiškinta pirmiau, lyginamasis dydis turėtų būti taikomas BB reitingo bendrovėms, o bankų reitingai paprastai turi būti kur kas geresni, jei jie nori turėti galimybę naudotis tarpbankiniu skolinimu.

               (253)

               Ši šalis taip pat pažymėjo, kad Komisija iš naudos neatėmė kelių paskolų, suteiktų viršijant apskaičiuotąjį lyginamąjį dydį. Vis dėlto, kaip ir per pirminį tyrimą, manyta, kad šios paskolos neturėtų turėti įtakos skaičiavimui.

               (254)

               Galiausiai, eksportuojantis gamintojas teigė, kad jo padėtis turėtų būti vertinama kitaip nei kitų atrinktų bendrovių, nes, jo nuomonė, jo finansinė padėtis nebeatitinka BB reitingo. Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad Komisija visoms bendrovėms taikė BB reitingą (kaip ir per pirminį tyrimą ir kaip paaiškinta 256 konstatuojamojoje dalyje), šis teiginys buvo atmestas.

               (255)

               Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas nurodė, kad kai kurios jo paskolos susijusios tik su eksporto veikla. Į tai atsižvelgta apskaičiuojant su tokiomis paskolomis susijusią naudą.

               (256)

               Dėl to, kaip paaiškinta 47, 107 ir 110 konstatuojamosiose dalyse, tiek KV, tiek atrinktų eksportuojančių gamintojų paprašyta pateikti informacijos apie Kinijos bankų skolinimo politiką ir apie tai, kaip paskolos paskirtos eksportuojantiems gamintojams. Nors šios informacijos prašyta ne kartą, ji nepateikta. Kadangi šiuo klausimu bendradarbiauta nepakankamai, be to, atsižvelgiant į visus turimus faktus ir laikantis pagrindinio reglamento 28 straipsnio 6 dalies nuostatų, manoma, kad, kaip ir per pirminį tyrimą, būtų tikslinga laikyti, kad visiems FV produktų gamintojams Kinijoje būtų suteiktas tik aukščiausias neinvesticinio reitingo obligacijų laipsnis (agentūros „Bloomberg“ suteiktas BB reitingas) ir įprastinei banko „People's Bank of China“ skolinimo normai taikoma atitinkama priemoka, tikėtina bendrovių, kurios turi tokį reitingą, išleistų obligacijų atveju.

               (257)

               Teigta, kad Kinijos FV produktų pramonės kredito reitingas turėtų būti sumažintas nuo BB iki C ar žemesnio, atsižvelgiant į „faktinius įsipareigojimų nevykdymo atvejus ir labai prastus net didžiausių Kinijos gamintojų balansus“.

               (258)

               Šis teiginys turi būti atmestas, nes remiantis turima informacija nėra prielaidų laikyti, kad FV produktų pramonės padėtis būtų prastesnė ar geresnė nei per pirminį tyrimą. Todėl laikyta tinkama ir toliau taikyti tą pačią metodiką, kuri buvo taikyta per pirminį tyrimą.

               (259)

               Dėl to nauda atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuota atsižvelgiant į palūkanų normos diferencinį tarifą, išreikštą procentiniu dydžiu ir padaugintą iš likutinės paskolos sumos, t. y. per PTL nesumokėtų palūkanų. Vėliau ši suma paskirstyta visai susijusių eksportuojančių gamintojų apyvartai arba, kai tinkama, visai eksporto apyvartai.

               (260)

               Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatytos šios subsidijų normos.

                           Lengvatinės politikos paskolos

                           Bendrovė arba grupė

                           Subsidijų norma (%)

                           „Chint Group“

                           1,17

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,28

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,52

         3.4.1.2.   Kredito linijų teikimas
   a)   Įžanga

               (261)

               Prašyme teigta, kad Kinijos bankai eksportuojantiems Kinijos peržiūrimojo produkto gamintojams skyrė neproporcingai dideles kredito linijas. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad, iš tiesų, visos nagrinėtos bendrovės gavo didelės apimties kredito linijas iš Kinijos bankų, kurios daugeliu atvejų buvo teikiamos nemokamai.

         b)   Tyrimo išvados

      Kredito linijos yra galimas lėšų pervedimas

               (262)

               Ginčo dėl EB ir orlaivių sektoriaus ginčo sprendimo Kolegijos ataskaitoje patvirtinta, kad tokios kredito linijos, kurių poveikis viršija individualias paskolas, gali būti tiesioginis lėšų pervedimas pagal PPO teisės nuostatas, atitinkančias pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį, ir todėl yra laikomos finansiniais indėliais. Kolegija nustatė, kad galimo lėšų pervedimo nauda gaunama jau vien dėl to, kad yra prievolė tiesiogiai pervesti lėšas. Kolegija taip pat nustatė, kad kredito linija savaime yra suteikiama nauda gaunančiai įmonei, taigi ji yra galimas lėšų pervedimas, nesusijęs su tiesioginiu lėšų pervedimu suteikiant individualias paskolas (43).

      Kredito linijas suteikiantys bankai yra valstybinės institucijos arba veikia Vyriausybės pavedimu

               (263)

               Kredito linijas atrinktiems eksportuojantiems gamintojams suteikė tie patys bankai, kurie teikė ir lengvatinės politikos paskolas, minėtas 3.4.1.1 skirsnyje. Šie bankai yra valstybinės institucijos (žr. 136, 151, 166, 185 ir 186 konstatuojamąsias dalis). Jie vykdo Vyriausybės funkcijas ir skatina FV produktų pramonę, vadovaudamiesi centriniu lygmeniu nustatytais planais, kaip nustatyta 3.2 skirsnyje.

               (264)

               Remiantis trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymais, kredito linijos jiems suteiktos nemokamai. Tačiau įprastomis rinkos sąlygomis tokioms kredito linijoms taikomi dideli įsipareigojimo ir administravimo mokesčiai, kuriais bankai kompensuoja išlaidas ir riziką.

               (265)

               Naudos sumą sudaro bendrovėms teikiamoms komercinėms kredito linijoms paprastai taikomi mokesčiai, nuo kurių atrinkti eksportuojantys gamintojai daugeliu atveju buvo atleisti. Per pirminį tyrimą Komisija naudojo vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų užsienio komercinio banko suteiktos kredito linijos mokesčius (44). Per šį tyrimą nė vienai iš trijų atrinktų bendrovių tokių kredito linijų nebuvo suteikta. Kadangi mokesčiai apskaičiuojami tiesiog kaip sandorių verčių procentinė dalis, per pirminį tyrimą taikyto lyginamojo dydžio atnaujinti nereikėjo. Be to, per šį tyrimą nepasiūlyta taikyti jokio kito lyginamojo dydžio.

               (266)

               Kaip paaiškinta 230–235 konstatuojamosiose dalyse, subsidijos neproporcingų kredito linijų forma įprastai neteikiamos, todėl jos yra konkrečios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Be to, jokia suinteresuotoji šalis nepateikė jokių įrodymų, kad subsidijos būtų skiriamos remiantis objektyviais kriterijais arba sąlygomis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte.

               (267)

               Atskleidus faktus vienas eksportuojantis gamintojas nesutiko su tuo, kad Komisija įtraukė jo ir banko bendradarbiavimo susitarimą į jo kredito linijų sąrašą. Komisija mano, kad pagrįstai įtraukė šį susitarimą, nes jam būdingi tokie pat bruožai, kaip ir pirminio reglamento 434–438 konstatuojamosiose dalyse apibūdintiems susitarimams. Nesudaręs tokio susitarimo eksportuotojas rinkose būtų vertinamas kaip esantis prastesnėje padėtyje. Taigi, šis susitarimas vertinamas kaip potencialus lėšų pervedimas arba finansinių paslaugų teikimas. Tokia vertinga „garantija“ turėtų pakankamai didelę vertę rinkoje ir gavėjas būtų geresnėje padėtyje, nei jis būtų buvęs be tokio susitarimo. Kaip ir per pirminį tyrimą, jei susitarimas su tuo pačiu banku dėl tos pačios sumos buvo kompensuotinas, Komisija toliau laikosi nuomonės, kad toks susitarimas yra kompensuotinas.

         c)   Išvada

               (268)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL visi atrinkti eksportuojantys gamintojai (jų grupės) naudojosi kredito linijomis, teikiamomis nemokamai arba už mažesnį nei rinkos mokestį.

               (269)

               Atitinkamai tokių kredito linijų teikimas FV produktų pramonei turėtų būti laikomas subsidija.

               (270)

               Atsižvelgiant į tai, kad buvo skiriamas finansinis indėlis, eksportuojantiems gamintojams buvo suteikiama nauda, o subsidija buvo konkreti, ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina.

         d)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

               (271)

               Kredito linijų teikimas nemokamai arba už mažesnį negu rinkos mokestį yra finansų paslaugų teikimas už mažesnį nei pakankamą atlygį (pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktis). Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, per PTL suteiktą naudą. Dėl 225 ir 226 konstatuojamosiose dalyse aprašytų rinkos iškraipymų ir atsižvelgiant į KLR vyraujančias rinkos sąlygas nebuvo galima nustatyti atlygio už finansų paslaugas (šiuo atveju kredito linijas) tinkamumo. Todėl pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punkto ii papunktį gavėjams suteikta nauda laikomas sumos, kurią bendrovė moka už Kinijos bankų teikiamas kredito linijas, ir sumos, kurią bendrovė mokėtų už panašią komercinę kredito liniją rinkoje, skirtumas. Kredito linijos taip pat galėtų būti vienas iš lėšų pervedimo būdų pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį.

               (272)

               Per pirminį tyrimą vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų gavo kredito liniją iš banko, kurio būstinė yra ne KLR finansinėje jurisdikcijoje, ir šiai kredito linijai buvo taikomi pasaulio finansų rinkose įprasti įsipareigojimo ir tvarkymo mokesčiai. Nors kredito liniją teikė minėto banko patronuojamoji Kinijos bendrovė, ji laikyta tinkama lyginamajam dydžiui nustatyti. Taip pat per šią priemonių galiojimo termino peržiūrą apskaičiuojant šios schemos subsidijos sumą šiai kredito linijai taikomus mokesčius nutarta taikyti kaip lyginamąjį dydį pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punkto ii papunktį. Kaip nurodyta 267 konstatuojamojoje dalyje, geresnio lyginamojo dydžio nenustatyta.

               (273)

               Subsidijai apskaičiuoti lyginamasis mokesčių lygis taikytas proporcingai kiekvienai kredito linijos sumai (atėmus faktiškai sumokėtus mokesčius). Tais atvejais, kai kredito linija teikta daugiau kaip vienus metus, visa subsidijos suma buvo paskirstyta pagal kredito linijos teikimo trukmę ir atitinkamą sumą, priskiriamą PTL.

               (274)

               Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatytos šios subsidijų normos.

                           Kredito linijų teikimas

                           Bendrovė arba grupė

                           Subsidijų norma (%)

                           „Chint Group“

                           0,52

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           1,20

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,62

         3.4.1.3.   Eksporto kreditų subsidijų programos

               (275)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės naudos negavo. Bet kuriuo atveju nėra pagrindo manyti, kad pirminės eksporto subsidijų programos buvo panaikintos.

         3.4.1.4.   Eksporto garantijos ir ekologiškų technologijų draudimas
   a)   Įžanga

               (276)

               Prašyme teigta, kad „Sinosure“ peržiūrimojo produkto gamintojams ir toliau teikė eksporto kreditų draudimą lengvatinėmis sąlygomis. Skunde nurodyta, kad „Sinosure“ eksporto kreditų draudimo nepakanka net ilgalaikėms veiklos sąnaudoms padengti ir „Sinosure“ ilguoju laikotarpiu patiria nuostolių.

         b)   Nebendradarbiavimas ir rėmimasis turimais faktais

               (277)

               Kaip minėta 279–283 konstatuojamosiose dalyse, Komisija prašė pateikti informacijos klausimyne, rašte dėl pateiktos informacijos neišsamumo ir per tikrinamąjį vizitą vietoje KV ir „Sinosure“ patalpose, kurios didelės dalies KV ir (arba) „Sinosure“ nepateikė, todėl Komisija negalėjo patikrinti visų svarbių aspektų ir informacijos, aiškiai ir objektyviai susijusių su schema, pvz., toliau nurodytų dokumentų ir duomenų.

               (278)

               Dėl informacijos apie akcininkus ir vidaus sprendimų priėmimą pažymėtina, kad nepateikti nauji ar patikslinti įstatai. Atskleidus faktus KV pabrėžė, kad Komisija nenurodė, kokios konkrečiai įstatų informacijos trūko ir kaip tai paveikė Komisijos analizę, be to, Komisija naudojo pasenusią įstatų versiją. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad ji pagrindė savo išvadas turėta įstatų versija, kurios niekas neužginčijo.

               (279)

               Dėl informacijos apie vidaus taisykles, kuriomis reglamentuojama veikla ir rizikos vertinimas, pažymima, kad „Sinosure“ nepateikė prašomų dokumentų (Kinijos eksporto ir kredito draudimo bendrovės išsamaus rizikos valdymo pagrindinių taisyklių ir Kinijos eksporto ir kredito draudimo bendrovės politika pagrįstų eksporto kreditų draudimo programų specialaus leidimo schemos), kurie buvo minėti direktorių valdybos posėdžio protokole, pateiktame klausimyno atsakyme. Atskleidus faktus KV teigė, kad nelogiška minėti, kad antrasis dokumentas nebuvo pateiktas, nes, kaip pažymėjo pati Komisija savo dokumentų sąraše, parengtame vykdant patikrinimą, kaip teigė „Sinosure“, šis dokumentas neegzistuoja. Vis dėlto Komisijai kelia nuostabą tai, kad direktorių valdybos posėdžio protokole minimas neegzistuojantis dokumentas. Be to, esmė ta, kad dokumentas nebuvo pateiktas ir todėl buvo įtrauktas į sąrašą, kurį pasibaigiant tikrinamajam vizitui KV patvirtino ir pasirašė. Dokumento nepateikimo priežastis nurodė pati KV ir jos buvo užfiksuotos.

               (280)

               Nepaisant to, kad „Sinosure“ trumpam leido Komisijai susipažinti su pelno ir nuostolių duomenimis, susijusiais su tik trumpalaikiu kreditų draudimu pagal eksporto kreditų draudimo programą, pažymima, kad Komisijai nebuvo leista išnagrinėti šį dokumentą ar padaryti jo kopiją, o apskaičiuotas pelningumas nebuvo pagrįstas įrodymais.

               (281)

               Atskleidus faktus KV pareiškė mananti, kad 280 konstatuojamojoje dalyje Komisija pripažįsta peržiūrėjusi pelno ir nuostolių duomenis. Tačiau KV taip pat turėjo atsižvelgti į visą šią konstatuojamąją dalį, pagal kurią daroma išvada, kad Komisija nebuvo patenkinta pateikta informacija. KV taip pat teigė, kad „Sinosure“ savo klausimyno atsakyme pateikė išsamią informaciją apie saulės energijos produktų eksporto į Sąjungą trumpalaikį eksporto kreditų draudimą. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad per tikrinamąjį vizitą pateiktų duomenų nebuvo įmanoma patikrinti vietoje.

               (282)

               Taip pat nepateikta informacijos apie eksporto kreditų draudimą pagal sektorius, 10 didžiausių eksportuojančių gamintojų ar tris atrinktus eksportuojančius gamintojus. Į atskleidus faktus pateiktus teiginius dėl 10 didžiausių eksportuojančių gamintojų atsakyta 67 konstatuojamojoje dalyje. Dėl KV teiginio, kad Komisija bet kuriuo atveju galėjo susipažinti su trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų informacija, nes ją galėjo pateikti jie patys, Komisija pažymi, kad „Sinosure“ prašytą informaciją turėjo pateikti pati „Sinosure“. „Sinosure“ negalėjo daryti prielaidos, kad trys atrinkti eksportuojantys gamintojai pateiks informaciją apie eksporto kreditų draudimą, o net jei tai būtų tiesa, „Sinosure“ negalėjo tiesiog nuspręsti, kad ši informacija bus išsami ar tiksli. Rinkti informaciją iš įvairių šaltinių yra viena iš tyrimą vykdančios institucijos pareigų, kurią vykdyti trukdė nebendradarbiavimas.

               (283)

               Be to, „Sinosure“ teigė, kad per PTL nė vienas iš trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų nesinaudojo „Sinosure“ draudimo paslaugomis. Nustatyta, kad teiginys neteisingas ir prieštarauja trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktai informacijai.

         c)   „Sinosure“ yra valstybinė institucija

               (284)

               Per pirminį tyrimą (45) nuspręsta, kad „Sinosure“ yra valstybinė institucija. Per šį tyrimą KV ir „Sinosure“ nepateikė jokių įrodymų, kad padėtis būtų pasikeitusi. Per jį taip pat nepaaiškėjo jokių naujų aspektų, kurie šiai išvadai prieštarautų. Priešingai, „Sinosure“ 2014 m. metinėje ataskaitoje patvirtinta per pirminį tyrimą padaryta išvada, nes joje teigiama, kad „„Sinosure“ kiek galėdama stengėsi remti Kinijos nacionalinę politiką, mėgindama naujas idėjas ir koncepcijas, tobulindama darbo metodus, produktus ir paslaugas bei veiksmingiau vykdydama savo politines funkcijas“, ar tai, kad jai tenka tam tikras „politikos rėmimo organo“ vaidmuo. Todėl per pirminį tyrimą padarytos išvados tebegalioja ir PTL atžvilgiu ir yra patvirtinamos.

         d)   Teisinis pagrindas

               (285)

               Teisinis pagrindas tas pat, kaip ir taikytas per pirminį tyrimą, t. y. MOFCOM ir „Sinosure“ bendrai paskelbtas Pranešimas dėl prekybos skatinimo taikant mokslą ir technologijas bei naudojant eksporto kreditų draudimą strategijos įgyvendinimo (Shang Ji Fa (2004 m.), Nr. 368); 2006 m. Kinijos aukštųjų ir naujų technologijų produktų eksporto katalogas; vadinamasis 840-asis planas, įtrauktas į 2009 m. gegužės 27 d. Valstybės tarybos pranešimą; vadinamasis 421-asis planas, įtrauktas į 2009 m. birželio 22 d. Prekybos ministerijos ir Finansų ministerijos bendrai paskelbtą Pranešimą apie didelių visiškai sukomplektuotos įrangos rinkinių eksporto draudimo finansavimo specialių nuostatų įgyvendinimo klausimus; Valstybės tarybos Pranešimas apie vystymo ir plėtros valstybės tarnybos strateginį sprendimą dėl spartesnio besivystančių pramonės šakų vystymo (Guo Fa (2010 m.), Nr. 32, 2010 m. spalio 18 d.) ir jo įgyvendinimo gairės (Guo Fa (2011 m.), Nr. 310, 2011 m. spalio 21 d.).

         e)   Tyrimo išvados

               (286)

               Kadangi „Sinosure“ yra valstybinė institucija, kuriai suteikti Vyriausybės įgaliojimai ir kuri vykdo Vyriausybės įstatymus ir planus, eksporto kreditų draudimo teikimas peržiūrimojo produkto gamintojams yra finansinis indėlis galimo Vyriausybės tiesioginio lėšų pervedimo forma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje.

               (287)

               Kai kurios vietos valdžios institucijos grąžino dalį įmokos, kurią eksportuojantys gamintojai sumokėjo „Sinosure“. Šis įmokos dalies grąžinimas taip pat yra tiesioginis lėšų pervedimas dotacijos forma pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį.

               (288)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį ir 6 straipsnio c dalį nauda yra ta, kad „Sinosure“ teikia eksporto kreditų draudimą palankesnėmis sąlygomis nei sąlygos, kurias gavėjas galėtų įprastai gauti rinkoje, arba ji teikia tokį draudimą, kurio būtų neįmanoma gauti rinkoje. Papildoma eksportuojančio gamintojo gauta nauda, kaip apibrėžta 3 straipsnio 2 dalyje, yra tų vietovių, kuriose veikia kai kurie eksportuojantys gamintojai, vietos institucijų grynaisiais pinigais grąžinama „Sinosure“ sumokėtos draudimo įmokos dalis.

               (289)

               Aiškindamasi, ar gauta naudos, Komisija išnagrinėjo, kokiu mastu „Sinosure“ įmokomis padengė trumpalaikio eksporto kreditų draudimo sąnaudas. Kaip paaiškinta 280 konstatuojamojoje dalyje, „Sinosure“ pateikė 2011–2015 m. pelningumo analizę, kurioje teigiama, kad „Sinosure“ visu šiuo laikotarpiu apskritai veikė pelningai, tačiau 2015 m. patyrė nuostolių. Pirma, Komisija pažymi, kad šis dokumentas, kuris, kaip teigiama, parengtas finansų departamento, jai buvo pateiktas susipažinti tik trumpam, nebuvo leista padaryti jo kopijų, jį atsispausdinti ir paimti kaip įrodymo. Antra, buvo galima patikrinti tik dalį toje ataskaitoje pateiktos informacijos, nes pateiktų įrodymų nebuvo įmanoma tinkamai palyginti su „Sinosure“ 2014 m. metine ataskaita. Todėl Komisija nelaiko pateiktos informacijos patenkinama.

               (290)

               Be to, „Sinosure“ pateikė teiginį, pagrįstą PPO sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – SSKP) 1 priedo j punktu, kuriame teigiama, kad draudžiama teikti eksporto subsidijas, kaip apibrėžta to susitarimo 3 straipsnio 1 dalies a punkte, taikant eksporto kreditų draudimo programas, jei nustatytos įmokos yra nepakankamos ilgalaikėms veiklos sąnaudoms ir programų nuostoliams padengti. Klausimyno atsakyme „Sinosure“ paprasčiausiai nurodė pastarųjų penkerių metų sukauptą pelną ir padarė išvadą, kad atsižvelgiant į tai, jog apskritai per šį laikotarpį ji veikė pelningai, eksportuojantiems gamintojams suteiktas eksporto kreditų draudimas nebuvo subsidija pagal PPO SSKP. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad remdamasi pateikta informacija, t. y. bendra 5 metų laikotarpio pelningumo verte, Komisija negali padaryti jokios prasmingos išvados.

               (291)

               Neturėdama patikimos ir patikrinamos informacijos, pagal kurią būtų galima išnagrinėti minėtą programą pagal PPO SSKP 1 priedo j punktą, Komisija turėjo grįsti savo išvadas turimais įrodymais. Šiuo atžvilgiu Komisija rėmėsi per tikrinamąjį vizitą gauta 2014 m. metine ataskaita. Išnagrinėjus šį dokumentą paaiškėjo, kad bendra „Sinosure“ eksporto kreditų draudimo veikla 2013 ir 2014 m. būtų buvusi nuostolinga, jei į apskaitą nebūtų įtrauktos tam tikros su veikla nesusijusios pajamos. Šios pajamos nėra susijusios su įprasta „Sinosure“ veikla ir todėl į jas neturėtų būti atsižvelgiama nagrinėjant šios įstaigos pelningumą. Padėtis panaši, kaip ir per pirminį tyrimą.

               (292)

               Atskleidus faktus KV paprieštaravo Komisijos vertinimui, kad bendra „Sinosure“ eksporto kreditų draudimo veikla būtų buvusi nuostolinga, ir Komisijos dėl 2013 m. rugsėjo 27 d. KV pastabų taikytai skaičiavimo metodikai. Į pastarąsias pastabas atsakyta pirminio reglamento 3.5.3 skirsnyje ir jos atitinkamai atmestos.

               (293)

               Papildant 280, 289 ir 290 konstatuojamosiose dalyse pateiktus paaiškinimus ir kaip nustatyta per pirminį tyrimą, pasenusios, kaip teigiama, atsakant į klausimyną pateiktos įstatų versijos 11 straipsnyje nustatyta, kad bendrovės pelnas ir nuostoliai turi būti subalansuoti. Kitaip tariant, pagal įstatus „Sinosure“ nesiekia gauti kuo didesnio pelno ir pakanka, kad kaip vienintelis oficialus KLR eksporto kreditų draudikas ji dirbtų nenuostolingai. Kaip paaiškinta pirmiau, remiantis turimais duomenimis, „Sinosure“ veikia teisinėje ir politinėje aplinkoje, pagal kurią bendrovė, vykdydama savo viešosios politikos įgaliojimus, privalo vykdyti Vyriausybės politiką ir planus. Pasirinktų valstybės konkrečiai remiamų pramonės sektorių ir įmonių eksportuojantys gamintojai turėjo visas galimybes gauti „Sinosure“ eksporto kreditų draudimą lengvatinėmis sąlygomis. Todėl „Sinosure“ FV produktų pramonės sektoriui teikia neribotas galimybes gauti draudimą, o jos taikomos mažos draudimo įmokos neatitinka faktinės rizikos, patiriamos apdraudžiant šio sektoriaus eksportą. Atsižvelgiant į visus šiuos turimus faktus galima daryti išvadą, kad „Sinosure“ taikomos įmokos ir toliau yra nepakankamos bendrovės ilgalaikės veiklos sąnaudoms padengti.

               (294)

               Taip pat primenama, kad dar per pirminį tyrimą buvo padaryta tam tikrų išvadų, kad taip gali būti (46). Per šį tyrimą KV nepateikė jokių įrodymų, kad padėtis būtų pasikeitusi. Per jį taip pat nepaaiškėjo jokių naujų aspektų, kurie šiai išvadai prieštarautų.

               (295)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta ir atsižvelgiant į tai, kad „Sinosure“ ir toliau patiria nuostolių dėl savo eksporto kreditų draudimo programos, tai, ar buvo gauta naudos, nustatoma palyginant eksportuojančių gamintojų sumokėtas įmokas su rinkos įmokomis.

               (296)

               „Sinosure“ teigė, kad Kinijos rinkoje tokias paslaugas teikia dar keturios bendrovės. Tačiau nebuvo pateikta jokios informacijos apie atitinkamas jų užimamas rinkos dalis. Bet kuriuo atveju „Sinosure“ yra vienintelis oficialus eksporto kreditų draudikas ir užima dominuojančią padėtį Kinijos rinkoje. Todėl KLR nėra komercinių lyginamųjų dydžių, kurie būtų taikomi tokioms priemonėms, ir turint omenyje tai, kad KLR finansų rinka tebėra iškreipta dėl valstybės kišimosi, manoma, kad galima pagrįstai taikyti ne KLR lyginamąjį dydį.

               (297)

               Subsidijos priklauso nuo eksporto veiklos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punkte, nes jos teikiamos tik jei vykdomas eksportas. Be to, jos taip pat yra konkrečios pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą, nes jomis naudotis gali tik tam tikros įmonės. Šiuo atžvilgiu nenustačius pokyčių nurodomos pirminio reglamento 246 ir 247 konstatuojamosios dalys, kuriose padaryta išvada, kad „Sinosure“ ir (arba) vietos valdžios institucijų peržiūrimojo produkto gamintojams suteikta nauda yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Be to, kadangi nebuvo įrodymų, kad subsidija yra pagrįsta objektyviais kriterijais arba sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punktą, nauda yra konkreti ir šiuo atžvilgiu.

               (298)

               Priešingai, nei atskleidus faktus teigė KV ir vienas eksportuojantis gamintojas, bendrovių pateikta informacija apie sumokėtas įmokas nebuvo atmesta. Tačiau galiausiai ji nebuvo panaudota atliekant 302 ir 303 konstatuojamosiose dalyse apibūdintus apskaičiavimus, nes Komisija rėmėsi turimais faktais.

         f)   Išvada

               (299)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad trys atrinktų eksportuojančių gamintojų grupės per PTL gavo naudos dėl „Sinosure“ suteikto eksporto kreditų draudimo.

               (300)

               „Sinosure“ eksporto kreditų draudimas FV produktų pramonei turi būti laikomas subsidija, nes įmokos mažesnės už rinkos normas.

               (301)

               Atsižvelgiant į tai, kad buvo skiriamas finansinis indėlis, eksportuojantiems gamintojams buvo suteikiama nauda, o subsidija buvo konkreti, ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina.

         g)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

               (302)

               Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, per PTL suteiktą naudą. Nauda apskaičiuojama panašiai kaip ir dėl paskolų garantijų. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio c punktą gavėjams suteikta nauda laikomas įmokos sumos, kurią bendrovė moka už „Sinosure“ teikiamą trumpalaikį draudimą, ir įmokos sumos, kurią bendrovė mokėtų už panašų rinkoje gautą eksporto kreditų draudimą, skirtumas.

               (303)

               Kaip minėta 277–283 konstatuojamosiose dalyse, Komisija negalėjo patikrinti dalies informacijos dėl „Sinosure“ eksporto kreditų draudimo atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, didžiausiems eksportuojantiems gamintojams ar susijusiam sektoriui. KV ir „Sinosure“ nepakankamai bendradarbiaujant Komisija turėjo apskaičiuoti gavėjams suteiktą naudą remdamasi turimais faktais. Šiuo atžvilgiu nuspręsta, kad galima pagrįstai taikyti per pirminį tyrimą nustatytas naudos normas. Šios peržiūros atrinktoms bendrovėms, kurios buvo atrinktos ir per pirminį tyrimą, taikoma per pirminį tyrimą nustatyta naudos norma. Per pirminį tyrimą neatrinktai grupei taikytas per pirminį tyrimą bendradarbiavusių bendrovių svertinis vidurkis.

               (304)

               Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatytos šios subsidijų normos.

                           Eksporto garantijos ir draudimas

                           Bendrovė arba grupė

                           Subsidijų norma (%)

                           „Chint Group“

                           0,59

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,00

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,71

         3.4.2.   Dotacijų programos

   3.4.2.1.   Subsidijos programoms „Žinomiausi prekių ženklai“ ir „Kinijos prekių ženklai pasaulyje“ vystyti, „Eksportuojamų prekių ženklų vystymo fondui“ ir panašioms programoms (centriniu ir jam pavaldžiu lygmenimis)

               (305)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad per PTL pagal šias programas atrinktos bendrovės naudos negavo. Bet kuriuo atveju nėra pagrindo manyti, kad pirminės subsidijų programos buvo panaikintos.

         3.4.2.2.   Programa „Golden Sun Demonstration“
   a)   Įžanga

               (306)

               Per pirminį tyrimą nustatyta, kad FV produktų sektorius gavo subsidijų pagal programą „Golden Sun Demonstration“ (toliau – programa „Golden Sun“).

         b)   Nebendradarbiavimas

               (307)

               Komisija prašė, kad KV pateiktų tam tikrus dokumentus, kurių dauguma susiję su programos „Golden Sun“ biudžeto rodikliais. Savo klausimyno atsakyme KV teigė negalėjusi rasti prašomų dokumentų, nes Komisija nepakankamai išsamiai suformulavo klausimą. Vis dėlto per tikrinamąjį vizitą Komisijai pateikus tą patį klausimą (taip pat išsamiai kaip ir klausimyne, t. y. nurodžius prašomų dokumentų pavadinimus) KV teigė, kad šie dokumentai konfidencialūs ir reikia patikrinti, ar juos galima pateikti Komisijai. Šiuo atžvilgiu Komisija nesupranta, kodėl trūkstami dokumentai turėtų būti laikomi konfidencialiais ir jų nebūtų galima pateikti per antisubsidijų tyrimą, kai tyrimą atliekančiai institucijai taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės. Bet kuriuo atveju, kaip ir per pirminį tyrimą, KV nepateikė jokios papildomos informacijos dėl šio klausimo, nepaisant kelių priminimų per patikrinimą vietoje, ir šie dokumentai Komisijai taip ir nebuvo pateikti.

               (308)

               Be to, savo klausimyno atsakyme KV teigė, kad per PTL ši programa nebuvo taikoma nė vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų, nes ji apskritai nėra skirta peržiūrimojo produkto gamintojams. Tačiau tai prieštarauja iš atrinktų eksportuojančių gamintojų gautai informacijai. Per tikrinamąjį vizitą KV patikslino savo klausimyno atsakymą ir pripažino, kad yra galimybė, kad mokėjimai buvo vykdomi, nors programa, kaip teigiama, buvo nutraukta ir pakeista supirkimo tarifų programa. Šiam teiginiui pagrįsti KV pateikė 2013 m. Valstybės tarybos nuomonę. Komisija pažymi, kad savo klausimyno atsakyme KN neminėjo, kad ši programa buvo iš dalies pakeista, ir nepateikė jokių susijusių patvirtinamųjų dokumentų. Komisija taip pat pažymi, kad per patikrinimą pateiktame dokumente ši programa ar ją, kaip teigiama, pakeitusi kita programa nėra minimos.

               (309)

               Atsižvelgiant į nepakankamą KV bendradarbiavimą Komisija negalėjo patikrinti nė vieno programos „Golden Sun“ aspekto ir visų pirma faktinės peržiūrimojo produkto gamintojams ir visai FV produktų pramonei suteiktos naudos. Be to, KV nepateikė visų prašytų susijusių dokumentų, visų pirma Finansų ministerijos išduotų biudžeto dokumentų dėl programos „Golden Sun“ asignavimų.

               (310)

               Be to, kalbėdama apie naudą Komisija pažymi, kad KV buvo prašyta pateikti informacijos apie gamintojų gautą naudą, tačiau nepaisant to, kad KV turėjo šią informaciją, jos atsakymas apsiribojo teiginiu, kad naudos negauta.

         c)   Teisinis pagrindas

               (311)

               Kaip nustatyta per pirminį tyrimą, pagrindinis teisinis pagrindas yra Finansų ministerijos, Mokslo ministerijos ir Nacionalinės energijos valdybos išleistas 2009 m. liepos 16 d. pranešimas dėl programos „Golden Sun Demonstration“ įgyvendinimo ir pridėtos Laikinosios programos „Golden Sun Demonstration“ finansinės paramos fondų valdymo priemonės, byla CaiJian Nr. 397 (2009 m.); aplinkraštis dėl sėkmingai įgyvendintų programos „Golden Sun Demonstration“ įgyvendinimo priemonių, byla Nr. 718 (2009 m.); aplinkraštis dėl sėkmingai įgyvendintos 2010 m. programos „Golden Sun Demonstration“, byla Nr. 622 (2010 m.); 2010 m. gruodžio 2 d. Finansų ministerijos išleistas aplinkraštis dėl nurodymų, susijusių su finansų subsidijų biudžeto rodikliais, taikomais 2010 m. programos „Golden Sun Demonstration“ statybos sąnaudoms, byla Nr. 965 (2010 m.); 2011 m. rugsėjo 1 d. Hebei finansų departamento išleistas aplinkraštis dėl 2011 m. programai „Golden Sun“ skirtų mokestinių subsidijų biudžeto tikslų skirstymo, JCJ byla Nr. 336; 2011 m. lapkričio 8 d. Hengshui savivaldybės finansų biuro išleistas aplinkraštis dėl 2011 m. programos „Golden Sun Demonstration“ skirtų mokestinių subsidijų biudžeto rodiklių skirstymo, HCJ byla Nr. 135.

         d)   Tyrimo išvados

               (312)

               Kaip ir per pirminį tyrimą, KV pakartojo, kad ši dotacijų programa skirta ne peržiūrimojo produkto gamintojams, o FV elektros energijos gamybos projektams. KV taip pat teigė, kad pareiškėjas nepateikė įrodymų, kad per PTL nagrinėjamųjų produktų gamintojams būtų suteikta kokia nors nauda.

               (313)

               Per šį tyrimą jokiais turimais faktais negali būti pakeistos Komisijos per pirminį tyrimą 271–282 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados, kad pagal šią programą teikiamos dotacijos yra tiesiogiai susijusios su peržiūrimuoju produktu, nes programos kriterijus atitinkančioms „paskirstytoms saulės energijos FV sistemoms“ priskiriamas ir modulių bei elementų tiekimas kaip svarbi projektų dalis, todėl ryšys tarp Vyriausybės teikiamos naudos ir peržiūrimojo produkto yra tiesioginis ir neatsiejamas.

               (314)

               Kaip nustatyta per pirminį tyrimą, programa „Golden Sun“ yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, suteikiama pervedant KLR Vyriausybės lėšas dotacijų forma peržiūrimojo produkto gamintojams.

               (315)

               Komisija taip pat nustatė, kad ši subsidijų schema yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte.

         e)   Išvada

               (316)

               Programa „Golden Sun“ ir toliau laikoma konkrečia subsidija, suteikta kaip dotacija. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šia subsidija naudojosi atrinkti eksportuotojai.

         f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

               (317)

               Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatytos šios subsidijų normos.

                           Programa „Golden Sun Demonstration“

                           Bendrovė arba grupė

                           Subsidijų norma (%)

                           „Chint Group“

                           0,20

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,16

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,01

               (318)

               Atsakyme į faktų atskleidimo dokumentą KV pateikė pastabų dėl programos „Golden Sun Demonstration“ ir pakartojo tam tikrus ankstesnius savo klausimus. Kadangi tie klausimai jau buvo aptarti, papildomų pastabų dėl jų pateikti nėra būtinybės. Be to, KV teigė, kad Komisija nenustatė, kad ši schema buvo konkreti.

               (319)

               Vis dėlto tai, kad dotacijos pagal programą „Golden Sun“ buvo teikiamos tik Kinijos atsinaujinančiosios energijos sektoriaus gamintojams, remiantis PPO standartais, aiškiai įrodo jų konkretumą.

               (320)

               KV taip pat teigė pateikusi šios schemos nutraukimo įrodymų. Vis dėlto, kadangi šios dotacijos buvo įtrauktos į atrinktų eksportuojančių gamintojų būsimojo laikotarpio pajamų sąskaitas, jos bus naudingos dar daugelį metų. Todėl kalbant apie subsidijavimą būtų netikslu teigti, kad schema nutraukta. Iš tiesų programa nebegali pasinaudoti nauji gavėjai, tačiau atsižvelgiant į ilgą įrenginių, kuriems skirtos dotacijos, naudojimo laiką, nauda tebėra gaunama. Todėl šie teiginiai taip pat atmesti.

         3.4.2.3.   Kitos dotacijos
   a)   Įžanga

               (321)

               Prašyme pareiškėjas pateikė įrodymų, kad skatinamosioms pramonės šakoms KLR įvairaus lygmens valdžios institucijos, t. y. vietos, regionų ir nacionalinės, gali skirti įvairias vienkartines arba tęstines dotacijas.

               (322)

               Per šį tyrimą iš tiesų nustatyta, kad trys atrinktos bendrovės taip pat gavo didelių vienkartinių arba tęstinių dotacijų iš įvairių lygmenų valdžios institucijų, todėl laikoma, kad jos per PTL gavo naudos. Apie kai kurias iš jų atrinktos bendrovės jau buvo pranešusios savo klausimyno atsakymuose, tačiau per patikrinimą vietoje buvo nustatyta ir daug kitų. Nė viena iš jų nebuvo atskleista KV klausimyno atsakyme, kaip buvo prašyta.

         b)   Teisinis pagrindas

               (323)

               Šias dotacijas bendrovėms skyrė nacionalinės, provincijų, miestų, apskričių ar rajonų valdžios institucijos ir visos jos buvo konkrečiai taikomos atrinktoms bendrovėms arba konkrečiai taikomos pagal vietovę ar pramonės šakos tipą. Teisinės informacijos apie konkrečius teisės aktus, pagal kuriuos suteiktos šios dotacijos, jei apskritai jos turi teisinį pagrindą, nepateikta, nors Komisijai kai kuriais atvejais buvo pateikiama valdžios institucijos išduoto dokumento, pridedamo prie lėšų skyrimo, kopija (toliau – pranešimas).

         c)   Tyrimo išvados

               (324)

               Kadangi prašyme buvo nurodyta ir (arba) atrinktų bendrovių apskaitos dokumentuose nustatyta daug dotacijų, šiame reglamente pateikiama tik pagrindinių faktų santrauka. Daugybės dotacijų ir jų skyrimo įvairiais KV lygmenimis įrodymų pateikė trys atrinktos bendrovės. Kelios kitos dotacijos buvo nustatytos ne remiantis atrinktų bendrovių pateikta informacija, o atliekant patikrinimus vietoje.

               (325)

               Viena iš atrinktų bendrovių per PTL gavo daugiau nei 130 tokių dotacijų. Daugelis jų suteikta miestų, rajonų ar provincijų lygmenų valdžios institucijų. Didžiausia dotacija (daugiau nei 7 mln. CNY) suteikta pagal schemą „Trinity“ (pramonės įmonių pertvarkos ir modernizavimo skatinimo municipalinis fondas). Kitos dotacijos buvo, pvz., skiriamos iš patentų fondų, mokslo ir technologijų fondų ir apdovanojimų, verslo vystymo fondų, pramonės įmonių pertvarkos ir modernizavimo skatinimo fondų, bazinės infrastruktūros dotacijų, rajonų lygmens paramos fondų, naujos ir švarios energijos vystymo fondų ir pagal žemės mokesčių atskaitą. Be to, minėta bendrovė taip pat gavo eksporto kreditų draudimo dotacijų, kurias skyrė rajono lygmens valdžios institucija.

               (326)

               Kita atrinkta bendrovė taip pat gavo didelių Vyriausybės dotacijų (daugiau nei 13 mln. CNY) per PTL ir kai kurios iš jų buvo susijusios su vystymosi zona, kurioje ta bendrovė įsisteigusi. Kitos dotacijos buvo susijusios su mokslo ir technologijų išlaidomis, atsinaujinančiąja energija ir (arba) pramonės ir informacijos plėtojimu (pvz., dotacijos pagal programą „3 Famous“). Mokesčių atskaita, susijusi su žemės naudojimo teisių suteikimu, taip pat nustatyta lankantis vietoje.

               (327)

               Viena iš atrinktų bendrovių kaip grupė gavo dotacijų, kurių suma iš viso viršijo 29 mln. CNY. Tokios dotacijos teikiamos iš, pvz., naujų energijos rūšių vystymo fondų, bazinių technologinių reformų projektų ar fondų, susijusių su vystymosi zona, kurioje gavėjas įsisteigęs.

         d)   Išvada

               (328)

               Remdamasi surinktais įrodymais apie šias atrinktų bendrovių gautas dotacijas ir neturėdama kitos informacijos Komisija mano, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 2 dalyje, šios dotacijos yra subsidija, suteikta kaip KV lėšų pervedimas peržiūrimojo produkto gamintojams dotacijų forma, taip suteikiant naudą.

               (329)

               Šios dotacijos taip pat laikomos konkrečiomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 3 dalyje, nes jos teiktos tik tam tikroms bendrovėms ar konkretiems projektams konkrečiuose regionuose ir (arba) FV produktų pramonei. Šios dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečių subsidijų reikalavimų, nes teisės pasinaudoti sąlygos ir faktiniai įmonių atrankos, kad jos įgytų teisę jomis pasinaudoti, kriterijai nėra skaidrūs, objektyvūs ir nėra taikomi automatiškai. Be to, nėra įrodymų, kad dotacijos priklausytų bendrai subsidijų programai.

               (330)

               Visais atvejais bendrovės pateikė informacijos apie dotacijos sumą ir ją suteikusį subjektą. Be to, susijusios bendrovės dažniausiai tokias pajamas nurodydavo savo sąskaitose prie „subsidijų pajamų“, o šias sąskaitas tikrindavo nepriklausomi auditoriai. Tai įvertinta kaip teigiamas įrodymas, kad buvo teikiamos subsidijos ir atitinkamai gauta kompensuotina nauda.

         e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

               (331)

               Lentelėje parodytas pagal minėtas dotacijas suteiktos naudos įvertinimo rezultatas, kai nauda apskaičiuota kaip suma, gauta ar įtraukta į sąskaitas per PTL, susijusiai bendrovei sumažinus bendrą sumą.

                           Kitos dotacijos

                           Bendrovė arba grupė

                           Subsidijų norma (%)

                           „Chint Group“

                           0,54

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,86

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,26

               (332)

               Atsakydami į atskleistus faktus KV ir eksportuojantis gamintojas pateikė pastabų dėl kitų dotacijų. Jų esmė – Komisija nepateikė pakankamai išsamių įrodymų, kad kompensuotinos schemos buvo taikomos.

               (333)

               Reikėtų pažymėti, kad klausimyno atsakymuose Komisijai pateikta labai mažai išsamios informacijos apie šias schemas. Be to, atrinkti eksportuojantys gamintojai neprieštaravo dėl Komisijos apskaičiuotų ir atitinkamai šaliai atskleistų sumų. Jie taip pat neprieštaravo tam faktui, kad šios dotacijos gautos iš KV.

               (334)

               Kadangi KV bendradarbiavo nepakankamai, Komisija nusprendė, kad per patikrinimą vietoje pagrįsta pamėginti nustatyti, ar tokių dotacijų būta. Per patikrinimus nustatyti dotacijų ir jų bendrosios vertės duomenys drastiškai skyrėsi nuo KV klausimyno atsakymuose pateiktų duomenų. Nuspręsta, kad per patikrinimus nustatyti faktai – pagrįstas šio subsidijavimo lygio rodiklis. Komisija nesutinka, kad šis metodas netiko kompensuotinų schemų buvimui nustatyti. Kadangi šioms dotacijoms būdingi bendri bruožai, jas skiria Vyriausybės institucija ir jos yra ne subsidijų schemos dalis, o atskiros dotacijos, Komisija gali įvertinti jas kartu, kaip apibūdinta 324–327 konstatuojamosiose dalyse. Todėl teiginys, kad Komisija nepagrindė kompensuotinų schemų buvimo ar nepateikė patikimų jų įrodymų, atmetamas.

         3.4.3.   Tiesioginio atleidimo nuo mokesčių ir jų sumažinimo programos

   3.4.3.1.   Užsienio kapitalo įmonėms taikoma programa, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę

               (335)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės naudos negavo.

         3.4.3.2.   Naujoms ir aukštųjų technologijų įmonėms taikoma programa, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę

               (336)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės naudos negavo.

         3.4.3.3.   Mokesčių atskaita moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai
   a)   Įžanga

               (337)

               Per pirminį tyrimą nustatyta, kad taikant mokesčių atskaitą užsienio kapitalo įmonių moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai šioms įmonėms buvo taikoma mokesčių lengvatų politika, nes jų MTTP veiklos išlaidoms viršijus tam tikras ribas taikyta 150 % mokesčių atskaita. Taip pat nustatyta, kad ši lengvatinė MTTP išlaidų atskaitos programa, taikoma užsienio kapitalo įmonėms, 2008 m. pakeista specialia programa, šiame dokumente vadinama „Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros mokesčių atskaita“ (t. y. nebenurodoma, kad tai užsienio kapitalo įmonėms taikoma programa).

               (338)

               KV užginčijo tai, kad užsienio kapitalo įmonių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros mokesčių atskaita 2008 m. buvo pakeista, nes pagal šias dvi programas būtų taikomi skirtingi tinkamumo kriterijai. KV taip pat teigė, kad programa „Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros mokesčių atskaita“ nėra konkreti ir todėl nėra kompensuotina.

         b)   Teisinis pagrindas

               (339)

               Atsižvelgiant į pirminį tyrimą, iš pradžių nustatyta, kad pakaitinės programos („Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros mokesčių atskaita“) teisinis pagrindas yra Įmonių pajamų mokesčio įstatymo 30 straipsnio 1 dalis, KLR įmonių pajamų mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių (toliau – ĮPM įstatymo įgyvendinimo taisyklės) 93 ir 95 straipsniai, Aukštųjų ir naujų technologijų įmonių nustatymo administracinės priemonės (Guo Ke Fa Huo (2008 m.), Nr. 172) ir Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimas dėl klausimų, susijusių su Aukštųjų ir naujų technologijų įmonių pajamų mokesčių mokėjimu (Guo Shui Han (2008 m.), Nr. 985). Atskleidus faktus KV teigė, kad nurodytas teisinis pagrindas neaktualus, išskyrus Įmonių pajamų mokesčio įstatymo 30 straipsnio 1 dalį ir Įmonių pajamų mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 95 straipsnį.

               (340)

               Per šį tyrimą kaip teisinio pagrindo dalis taip pat įtraukti šie papildomi dokumentai: Įmonių MTTP išlaidų mokesčių mažinimo administracinės priemonės (Guo Shui Fa (2008 m.), Nr. 116) ir Finansų ministerijos bei Valstybinės mokesčių inspekcijos bendras aplinkraštis dėl atitinkamos politikos, susijusios su MTTP išlaidų papildoma atskaita (2013/70). Atskleidus faktus KV teigė, kad Įmonių MTTP išlaidų mokesčių mažinimo administracinės priemonės (Guo Shui Fa (2008 m.), Nr. 116) nustojo galioti 2016 m. sausio 1 d., t. y. po PTL.

               (341)

               95 straipsnyje nurodyta, kad aukštųjų ir naujų technologijų produktams taikomos MTTP išlaidos, nurodytos 30 straipsnio 1 punkte, gali būti papildomai sumažinamos 50 %, skaičiuojant nusidėvėjimą pagal 150 % nematerialiojo turto sąnaudų.

         c)   Tyrimo išvados

               (342)

               Nustatyta, kad atitinkamomis teisinėmis nuostatomis įrodoma, kad pagal šią schemą naudą gauna tik tam tikros bendrovės, nurodytos Įmonių MTTP išlaidų mokesčių mažinimo administracinių priemonių (Guo Shui Fa (2008 m.), Nr. 116) 4 straipsnyje, kuriame nustatyta, kad reikalavimus atitinka įmonės, vykdančios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą, įtrauktą į Gaires dėl aukštųjų technologijų industrializacijos prioritetų vystymo prioritetinių sričių“ ((2007 m.), Nr. 6), parengtas Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos, Mokslo ir technologijų ministerijos, Prekybos ministerijos ir Nacionalinio intelektinės nuosavybės biuro. Viena iš šiose gairėse nurodytų prioritetinių sričių yra saulės energetika (47).

               (343)

               Šios bendrovės turi patirti MTTP išlaidų naujoms technologijoms, produktams ir amatams kurti. Reikalavimus atitinkančioms įmonėms gali būti papildomai atskaitoma 50 % MTTP išlaidų iš jų pelno mokesčio įsipareigojimų. Reikalavimus atitinkančioms įmonėms taip pat gali būti atskaitoma 150 % faktinių išlaidų iš jų nematerialiojo MTTP turto išlaidų.

               (344)

               Pagal šią schemą naudą gaunančios bendrovės turi pateikti pajamų mokesčio deklaracijas ir atitinkamus priedus. Faktinis naudos dydis įtrauktas į mokesčių deklaraciją.

               (345)

               Pagal šią schemą naudą gavo trys atrinkti eksportuojantys gamintojai („Chint“, „Jinko“ ir „Trina“).

               (346)

               Atskleidus faktus KV ir vienas eksportuojantis gamintojas nesutiko su nustatytu konkretumu, nes visos KLR bendrovės turi teisę į 150 % papildomą atskaitą. KV taip pat teigė, kad Kanados institucijos, tirdamos sudedamuosius sienų modulius iš KLR, šios schemos nelaikė konkrečia, ir pacitavo Kolegijos sprendimą dėl JAV ginčo (orlaiviai). KV pažymėjo, kad tuo atveju, kaip teigė Kolegija, finansavimo apribojimas „labai rizikingų, labai pelningų, besiformuojančių ir didelio poveikio technologijų“ MTTP nereiškė, kad apsiribota pakankamai siaura tam tikra įmonių ar pramonės šakų grupe, kaip nustatyta SSKP 2 straipsnyje. KV teigė, kad Komisija klaidingai nustatė, kad tinkamumo gauti paramą pagal šią programą kriterijus yra pagrįstas tuo, ar bendrovė yra aukštųjų ir naujų technologijų įmonė, ir bet kuriuo atveju byloje T-586/14 Xinyi PV products prieš Komisiją Bendrasis Teismas nusprendė, kad jei bendrovė yra aukštųjų ir naujų technologijų įmonė, ji tenkina objektyvų mokesčio lengvatos skyrimo kriterijų.

               (347)

               Šie teiginiai atmetami. Tai, kad kitos įmonės gali gauti didelių subsidijų pagal kitą teisinį pagrindą, nereiškia, kad ši schema de jure nėra konkrečiai taikoma tik nedidelei įmonių grupei. NET pripažįstant, kad teoriškai visos bendrovės turėjo teisę į 150 % papildomą atskaitą, šiuo atveju atrinktoms bendrovėms atskaita buvo naudinga tiek, kad jie galėjo savo mokesčių deklaracijose pažymėti konkretų langelį, kuris susijęs su patvirtintu aukštųjų ir naujų technologijų įmonės statusu, kas sukelia kur kas mažiau naštos nei alternatyvi procedūra. Kalbant apie sprendimą byloje T-586/14 Xinyi PV products prieš Komisiją pažymima, kad jis susijęs ne su subsidijos konkretumu, o su rinkos ekonomikos režimu. Dėl teiginio, kad Kanados institucijos šios schemos nelaikė konkrečia, nė viena šalis nepateikė tokių išvadų kopijos.

         d)   Išvada

               (348)

               Ši schema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, nes Vyriausybė atsisako pajamų, o bendrovėms gavėjoms suteikiama nauda.

               (349)

               Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pačiuose teisės aktuose nustatyta, kad ši schemas taikoma tik įmonėms, patiriančioms tam tikrų MTTP išlaidų.

               (350)

               Todėl, kaip nustatyta ir per pirminį tyrimą, ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina.

         e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

               (351)

               Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, per PTL suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda laikoma visų pagal įprastinę mokesčių normą mokėtinų mokesčių suma, atėmus sumas, kurios buvo sumokėtos atėmus papildomus 50 % nuo faktinių patvirtintų projektų MTTP išlaidų. Kompensuojamos sumos grindžiamos 2015 m. bendrovių mokesčių deklaracijų duomenimis. Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad vietoje jų reikėjo naudoti PTL mokesčių duomenis. Šis teiginys buvo atmestas. Atsižvelgdama į pirminio reglamento 459 konstatuojamąją dalį Komisija pakartoja, kad nauda turi būti apskaičiuojama pagal galutines audito patikrintas tam tikrų mokestinių metų mokesčių deklaracijas. Komisija papildo, kad galutinėje 2015 m. mokesčių deklaracijoje, kuri pateikta per PTL, visa joje nurodyta nauda yra galutinė, ir tai dar labiau įrodo, kad parinktas apskaičiavimo metodas yra teisingas. Komisija negali apskaičiavimo pagrįsti ketvirčio mokesčio deklaracijomis, nes jose matyti einamoji laikina padėtis tuo metu, kai tos deklaracijos teikiamos, ir iš esmės neatsižvelgiama į galutinę konsoliduotą mokestinių metų padėtį. Šių deklaracijų tikslas – Vyriausybei užtikrinti likvidumą tais atvejais, kai mokesčiai taikomi laikinai, tačiau iš jų matyti tik dalinė padėtis deklaracijų teikimo metu. Be to, 2015 m. mokesčių deklaracijos apima tris PTL ketvirčius ir todėl yra aktualiausios turimos metinės mokesčių deklaracijos.

               (352)

               Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta visai atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo apyvartai per PTL, nes subsidija nepriklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

               (353)

               Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatytos šios subsidijų normos.

                           Mokesčių atskaita moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai

                           Bendrovė arba grupė

                           Subsidijų norma (%)

                           „Chint Group“

                           0,47

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,74

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,15

         3.4.3.4.   Mažesni mokesčiai aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, vykdančioms tam tikrus projektus
   a)   Įžanga

               (354)

               Per pirminį tyrimą nustatyta, kad pagal šią programą įmonei, pripažįstamai aukštųjų ir naujų technologijų įmone, taikoma sumažinta 15 % pajamų mokesčio norma, palyginti su įprasta 25 % norma. Per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą jokių pokyčių nenustatyta.

         b)   Teisinis pagrindas

               (355)

               Šios programos teisinis pagrindas – Įmonių pelno mokesčio įstatymo 28 straipsnio 2 dalis kartu su Aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms nustatytomis administracinėmis priemonėmis (Guo Ke Fa Huo (2008 m.), Nr. 172) ir Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 93 straipsnis kartu su Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimu dėl klausimų, susijusių su aukštųjų ir naujų technologijų įmonių pelno mokesčio mokėjimu (Guo Shui Han (2008 m.), Nr. 985), Mokslo ir technologijų misterijos, Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimas dėl Gairių dėl aukštųjų technologijų įmonių pripažinimo tvarkymo parengimo (Guo Ke Fa Huo (2008 m.), Nr. 362), Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimas dėl klausimų, susijusių su aukštųjų ir naujų technologijų įmonių pajamų mokesčių lengvatinio režimo įgyvendinimu (Guo Shui Han (2009 m.), Nr. 203), Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimas dėl aukštųjų ir naujų technologijų įmonių pajamų mokesčių avansinio mokėjimo per atitikties reikalavimams peržiūros laikotarpį ((2011 m.), Nr. 4), Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimas dėl klausimų, susijusių su aukštųjų technologijų įmonių užsienyje gautoms pajamoms taikytinų mokesčių normų ir mokesčių kreditų ((2011 m.), Nr. 47).

         c)   Tyrimo išvados

               (356)

               Per pirminį tyrimą nustatyta, kad ši schema taikoma pripažintoms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, kurioms reikalinga esminė valstybės parama. Šios įmonės turėtų turėti pagrindines nepriklausomas intelektinės nuosavybės teises ir turi atitikti tam tikrus reikalavimus: i) jų gamintojai yra įtraukti į aukštųjų technologijų sričių, kurioms teikiama esminė valstybės parama, produktų apibrėžtąją sritį; ii) visos MTTP išlaidos sudaro tam tikrą bendrų pardavimo pajamų dalį; iii) pajamos iš aukštųjų ir naujų technologijų produktų sudaro tam tikrą bendrų pardavimo pajamų dalį; iv) su MTTP susiję darbuotojai sudaro tam tikrą visų darbuotojų dalį; v) laikomasi kitų 2008 m. aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms nustatytų administracinių priemonių reikalavimų.

               (357)

               Atskleidus faktus KV nesutiko su nustatytu konkretumu, nes 1) pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodyti kriterijai yra objektyvūs, remiantis Bendrojo Teismo pareiškimais byloje T-586/14 Xinyi PV products prieš Komisiją, 2) bet kokiai kriterijus atitinkančiai bendrovei automatiškai taikomas 15 % mokesčio tarifas ir 3) Komisijos padarytos išvados neatitinka JAV ginčo (orlaiviai) sprendimo elementų, nurodytų (346) konstatuojamojoje dalyje. Šie teiginiai atmetami, nes schema yra de jure konkreti, kadangi naudą gali gauti tik ribota įmonių grupė, kaip aprašyta 355 konstatuojamojoje dalyje. Be to, sprendimas byloje T-586/14 Xinyi PV products prieš Komisiją susijęs ne su subsidijos konkretumu, o su rinkos ekonomikos režimu.

               (358)

               Šia schema besinaudojančios bendrovės turi pateikti pajamų mokesčio deklaracijas ir atitinkamus priedus. Faktinis naudos dydis nurodomas mokesčių deklaracijoje.

               (359)

               Per šį tyrimą nenustatyta jokių 356 ir 357 konstatuojamosiose dalyse apibendrintų išvadų pokyčių.

               (360)

               Pagal šią schemą naudą gavo trys atrinkti eksportuojantys gamintojai („Chint“, „Jinko“ ir „Trina“).

         d)   Išvada

               (361)

               Schema turėtų būti laikoma subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 dalyje, nes teikiamas finansinis indėlis – Vyriausybė negauna pajamų, o bendrovėms gavėjoms suteikiama nauda. Pagal šią programą gavėjams suteikiama nauda – sutaupyti mokesčiai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje.

               (362)

               Ši subsidija yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes ji taikoma tik įmonėms, gaunančioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonių sertifikatą ir atitinkančioms visus 2008 m. administracinių priemonių reikalavimus. Be to, teisės aktais ar subsidijas skiriančios valdžios institucijos nenustatyta objektyvių tinkamumo pasinaudoti šia schema kriterijų, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punktą ši schema nėra automatiškai taikoma.

               (363)

               Todėl, kaip nustatyta ir per pirminį tyrimą, ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina.

         e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

               (364)

               Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, per PTL suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda laikoma pagal įprastinę mokesčių normą mokėtinų visų mokesčių suma, atėmus mokesčio, sumokėto pagal lengvatinę mokesčio normą, sumą. Kompensuojamos sumos grindžiamos 2015 m. bendrovių mokesčių deklaracijų duomenimis.

               (365)

               „Jinko“ teiginys, kad apskaičiuodama naudą pagal bendrovių pajamų mokesčio schemas Komisija turėjo atimti pagal kitas subsidijų schemas, kaip teigiama, gautą naudą, kad ji nebūtų įskaityta du kartus, atmetamas. Tyrimą atliekanti institucija neprivalo skirti laiko tokiems nebūtiniems veiksmams.

               (366)

               Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatytos šios subsidijų normos.

                           Mažesni mokesčiai aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, vykdančioms tam tikrus projektus

                           Bendrovė arba grupė

                           Subsidijų norma (%)

                           „Chint Group“

                           0,02

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,75

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,71

         3.4.3.5.   Pelno mokesčio lengvatos užsienio kapitalo įmonėms, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos

               (367)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės naudos negavo.

         3.4.3.6.   Atleidimas nuo mokesčių, taikomų pajamoms, gaunamoms iš tam tikrų dividendų, priemokų ir tam tikrus reikalavimus atitinkančių bendrovių rezidenčių kitų tarpusavio investicijų į nuosavą kapitalą

               (368)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės naudos negavo.

         3.4.3.7.   Lengvatinė pajamų mokesčio politika vakarų regionų įmonėms

               (369)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės naudos negavo.

         3.4.3.8.   Miesto priežiūros ir statybų mokesčiai, švietimo papildoma rinkliava užsienio investicijų įmonėms

               (370)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės naudos negavo.

         3.4.3.9.   Mažo pelningumo bendrovėms taikomos mokesčių lengvatos

               (371)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės naudos negavo.

         3.4.4.   Netiesioginės mokesčių ir importo tarifų programos

   3.4.4.1.   Atleidimas nuo PVM ir importo tarifų lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga ir technologijomis
   a)   Įžanga

               (372)

               Per pirminį tyrimą nustatyta, kad pagal šią programą užsienio kapitalo įmonės arba vietos įmonės atleidžiamos nuo PVM ir importo tarifų, jei jos importuoja gamybai naudojamą pagrindinę įrangą. Jei norima tokiu atleidimu pasinaudoti, įranga negali būti įtraukta į reikalavimus neatitinkančios įrangos sąrašą, o šios lengvatos prašanti įmonė turi gauti Kinijos valdžios institucijų arba Nacionalinės vystymosi ir reformų komisijos išduodamą Valstybės skatinamųjų projektų pažymėjimą pagal susijusius investicijų, mokesčių ir muitų teisės aktus. Per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą jokių pokyčių nenustatyta.

         b)   Teisinis pagrindas

               (373)

               Šios programos teisinis pagrindas – Valstybės tarybos aplinkraštis dėl importuojamai įrangai taikomų mokesčių politikos koregavimo (Guo Fa, Nr. 37/1997), Finansų ministerijos, Muitinės administracijos ir Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimas dėl tam tikros lengvatinės importo muitų politikos pakeitimų, Finansų ministerijos, Muitinės administracijos ir Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimas (2008 m.), Nr. 43, Nacionalinės vystymosi ir reformų komisijos pranešimas dėl klausimų, susijusių su patvirtinamojo rašto dėl valstybės remiamų vidaus ar užsienio kapitalo projektų tvarkymu (2006 m.), Nr. 316 ir 2008 m. užsienio kapitalo įmonių ar vidaus įmonių importuojamų nuo muitų neatleidžiamų prekių katalogas.

         c)   Tyrimo išvados

               (374)

               Kaip nustatyta per pirminį tyrimą ir patvirtinta per šią priemonių galiojimo termino peržiūrą, įranga, importuota vidaus ar užsienio investiciniams projektams plėtoti pagal užsienio ar vidaus investicinių projektų skatinimo politiką, gali būti atleista nuo PVM ir (arba) importo muitų, jei įrangos kategorija nėra įtraukta į nuo muitų neatleidžiamų prekių katalogą. Šia schema norinti pasinaudoti bendrovė turi gauti vietos valdžios institucijos, atsakingos už projektą, patvirtinimo raštą, kuris turi būti pateiktas vietos mokesčių institucijai.

               (375)

               KV teigė, kad nuo 2009 m. sausio 1 d. taikomas tik atleidimas nuo importo muitų, o PVM savo reikmėms naudojamai importuojamai įrangai taikomas.

               (376)

               Vis dėlto priešingai, nei teigė KV, nustatyta, kad per PTL trys atrinkti eksportuojantys gamintojai buvo atleisti ir nuo PVM, ir nuo importo muitų. Šios nuolaidos taikytos įrangai, kurių atžvilgiu nauda amortizuota per visą įrangos naudojimo laikotarpį ir iš dalies priskirta ir PTL. Nors Komisija neužfiksavo įrodymų, kad ši schema buvo taikoma per PTL, remdamasi turimais įrodymais ji nustatė, kad vis dėlto atrinkti gamintojai gavo naudos pagal tą schemą.

         d)   Išvada

               (377)

               Laikoma, kad pagal šią programą teikiamas finansinis įnašas KV negautų pajamų forma, kaip apibrėžta 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes užsienio kapitalo įmonės ir kitos teisę pasinaudoti programa turinčios vietos įmonės atleidžiamos nuo PVM ir (arba) tarifų, kurie kitokiomis aplinkybėmis turėtų būti mokami. Todėl pagal šią programą bendrovėms gavėjoms suteikiama nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje.

               (378)

               Kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, ši programa yra laikoma konkrečia, nes pagal teisės aktą, kuriuo vadovaujasi subsidiją skirianti institucija, teisė naudotis šia programa suteikiama tam tikroms įmonėms, kurios investuoja pagal konkrečias verslo kategorijas, išsamiai apibrėžtas teisės aktuose, priskiriamoms skatinamosioms arba priskiriamoms ribojamajai B kategorijai pagal Užsienio kapitalo pramonės sektorių ir technologijų perdavimo gairių katalogą arba toms, kurios atitinka Svarbių valstybės skatinamų pramonės sektorių, produktų ir technologijų katalogą. Be to, nėra objektyvių kriterijų teisei pasinaudoti šia programa apriboti ir įtikinamų įrodymų išvadai, kad teisė pasinaudoti suteikiama automatiškai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte, padaryti.

               (379)

               Atskleidus faktus KV paprašė Komisijos nurodyti pramonės šakas ir sektorius, priskiriamus prieš tai nurodytoms kategorijoms, ir teigė, kad joms priskiriamų pramonės šakų aprėptis įrodo, kad programa galėjo naudotis visų ekonomikos sektorių bendrovės. Tačiau Komisija pažymi, kad KV nepateikė atitinkamų įrodymų, kad šioms kategorijoms priskiriamos pramonės šakos ir sektoriai nėra priskiriami ir skatinamųjų ar ribojamųjų kategorijai. Komisija laikosi nuomonės, kad šiuo atveju teisę pasinaudoti programa turinčių bendrovių yra pakankamai nedaug. Per atrinktų bendrovių tikrinamuosius vizitus taip pat nebuvo pagrindo manyti, kad visų ekonomikos sektorių bendrovės turėjo teisę pasinaudoti programa.

               (380)

               Vienas eksportuojantis gamintojas nurodė, kad norint gauti šią teisę produktai, gaminami naudojant importuotus įrenginius, turėjo būti įtraukti į 386 konstatuojamojoje dalyje paminėtą Pavyzdinį užsienio kapitalo pramonės katalogą.

               (381)

               Iš pradžių KV teigė, kad ši schema buvo naudinga tik bendrovei „Trina“. Remiantis iš atrinktų eksportuojančių gamintojų gauta informacija vis dėlto nustatyta, kad šia schema naudojosi visi trys. KV paaiškino, kad ji buvo supratusi, kad reikia pranešti tik apie per PTL importuotą įrangą. Komisija pažymi, kad nauda susijusi su importuotos įrangos amortizacija, kurios dalis priskirta PTL.

         e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

               (382)

               Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, per PTL suteiktą naudą. Manoma, kad gavėjams suteikta nauda yra PVM ir muitų, nuo kurių atleidžiama importuojant įrangą, suma. Siekiant užtikrinti, kad kompensuotina suma apimtų tik PTL, gauta nauda buvo amortizuota per visą įrangos naudojimo laikotarpį pagal įprastas bendrovės apskaitos procedūras.

               (383)

               Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatytos šios subsidijų normos.

                           Atleidimas nuo PVM ir importo tarifo lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga

                           Bendrovė arba grupė

                           Subsidijų norma (%)

                           „Chint Group“

                           0,11

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,02

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,18

         3.4.4.2.   PVM lengvatos užsienio kapitalo įmonėms, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos
   a)   Įžanga

               (384)

               Per pirminį tyrimą nustatyta, kad pagal šią programą užsienio kapitalo įmonės atleidžiamos nuo PVM, taikomo įsigyjant šalyje pagamintą įrangą. Norint pasinaudoti atleidimu, įranga turi būti neįtraukta į reikalavimų neatitinkančios įrangos sąrašą, o jos vertė neturi viršyti tam tikros ribos. Per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą jokių pokyčių nenustatyta.

         b)   Teisinis pagrindas

               (385)

               Kaip nustatyta per pirminį tyrimą, teisinis pagrindas – Valstybinės mokesčių inspekcijos nustatytos Laikinosios mokesčių grąžinimo administravimo priemonės, taikomos užsienio kapitalo įmonių įsigytai šalyje pagamintai įrangai, Bandomosios mokesčio atskaitos administravimo priemonės, taikomos užsienio kapitalo projektams įsigytai Kinijoje pagamintai įrangai, ir Finansų ministerijos ir Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimas apie užsienio kapitalo įmonių įsigytai šalyje pagamintai įrangai taikomos mokesčio atskaitos politikos panaikinimą.

         c)   Tyrimo išvados

               (386)

               Atleidimo nuo PVM schema taikoma šalyje pagamintai įrangai, įsigytai užsienio kapitalo projektams, jei šie projektai Pavyzdiniame užsienio kapitalo pramonės kataloge arba Kinijos vidurio ir vakarų regionų užsienio kapitalo įmonių, kurioms taikomos lengvatos, kataloge priskiriami skatinamiesiems projektams.

               (387)

               Kaip ir per pirminį tyrimą, KV atsakyme į klausimyną teigė, kad ši programa nuo 2009 m. sausio 1 d. nebetaikoma. Šis teiginys atmestas dar per pirminį tyrimą. Be to, per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą du atrinkti eksportuotojai pateikė išsamios informacijos apie šią schemą, įskaitant per PTL suteiktos lengvatos sumą. Atsižvelgiant į tai padaryta išvada, kad KV nepateikė svarbios informacijos, kaip antai susijusių gavėjų sąrašo ir jų gautos naudos sumos.

         d)   Išvada

               (388)

               Ši programa laikoma finansiniu indėliu KV negautų pajamų forma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes užsienio kapitalo įmonės atleidžiamos nuo PVM ir (arba) tarifų, kurie kitomis aplinkybėmis turėtų būti mokami. Todėl pagal šią programą bendrovėms gavėjoms suteikiama nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje.

               (389)

               Kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, ši programa yra laikoma konkrečia, nes pagal teisės aktą, kuriuo vadovaujasi subsidiją skirianti institucija, teisė naudotis šia programa suteikiama užsienio kapitalo įmonėms, kurios perka šalyje pagamintą įrangą ir priskiriamos skatinamosioms arba priskiriamos B kategorijai pagal Užsienio kapitalo pramonės katalogą, o vidaus rinkoje įsigyta įranga įtraukta į Svarbių valstybės skatinamų pramonės sektorių, produktų ir technologijų katalogą. Be to, pagal užsienio kapitalo projektams įsigytai Kinijoje pagamintai įrangai taikomo mokesčio grąžinimo administravimo bandomąsias priemones nauda suteikiama užsienio kapitalo įmonėms, priskiriamoms skatinamųjų kategorijai Pavyzdiniame užsienio kapitalo pramonės kataloge arba Kinijos vidurio ir vakarų regionų užsienio kapitalo įmonių, kurioms taikomos lengvatos, kataloge. Be to, nėra objektyvių kriterijų teisei pasinaudoti šia programa apriboti ir įtikinamų įrodymų išvadai, kad teisė pasinaudoti suteikiama automatiškai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte, padaryti. Kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies b punkte, ši programa taip pat laikoma konkrečia, nes jos taikymas priklauso nuo to, ar naudojamos šalyje pagamintos, ar importuotos prekės.

               (390)

               Atskleidus faktus KV nesutiko su nustatytu konkretumu dėl priežasčių, panašių į aprašytąsias 379 konstatuojamojoje dalyje. Šis teiginys minėtoje konstatuojamojoje dalyje atmestas.

         e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

               (391)

               Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, per PTL suteiktą naudą. Manoma, kad gavėjams suteikta nauda yra PVM, nuo kurio atleidžiama naudojant šalyje pagamintą įrangą, suma. Siekiant užtikrinti, kad kompensuotina suma apimtų tik PTL, gauta nauda amortizuota per visą įrangos naudojimo laikotarpį pagal įprastą pramonės praktiką.

               (392)

               Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatytos šios subsidijų normos.

                           PVM lengvatos užsienio kapitalo įmonėms, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos

                           Bendrovė arba grupė

                           Subsidijų norma (%)

                           „Chint Group“

                           0,02

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,03

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,00

         3.4.4.3.   Užsienio kapitalo įmonių parduodamiems produktams taikomos PVM lengvatos

               (393)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės naudos negavo. Bet kuriuo atveju nėra pagrindo manyti, kad pirminės subsidijų programos buvo panaikintos.

         3.4.5.   Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei pakankamą atlygį

   3.4.5.1.   Nebendradarbiavimas ir rėmimasis turimais faktais

               (394)

               Papildydama bendrąjį aprašymą 3.1 skirsnyje Komisija pažymi, kad iki tikrinamojo vizito KV nepateikė polikristalinio silicio, aliuminio ar stiklo vartojimo ar rinkos dalių duomenų, nors jų prašyta ne kartą (pirmą kartą – klausimyne).

               (395)

               Nepaisant to, kad trijų minėtų prekių vartojimo ar rinkos dalies duomenų prašyta patikrinimui prasidedant, jo pabaigoje buvo pateikti tik įverčiai, pagrįsti šių prekių vidaus gamyba ir importo bei eksporto apimtimi, o dėl laiko trūkumo Komisija negalėjo šių duomenų patikrinti. Rinkos dalies duomenų nepateikta.

               (396)

               KV teigė, kad prašyme nebuvo pateikta pakankamai įrodymų, kad polikristalinio silicio, aliuminio ar stiklo gamintojai būtų subsidijuojami. KV nuomone, specialiuose klausimynuose, skirtuose polikristalinio silicio, aliuminio ar stiklo gamintojams, prašoma informacija nebuvo būtina Komisijai, kad ši galėtų padaryti sprendimą, nes nebuvo pakankamai Vyriausybės ar valstybinės institucijos skirto finansinio indėlio įrodymų. Be to, KV pažymėjo, kad informacijos nebuvo įmanoma suteikti, nes KV nekontroliuoja atitinkamų gamintojų ir neturi galimybės gauti su konkrečiais sandoriais susijusios informacijos, kurios prašė Komisija. Todėl KV nereikalavo, kad polikristalinio silicio, aliuminio ar stiklo gamintojai užpildytų specialius klausimynus.

               (397)

               KV taip pat paprašė Komisijos pasiūlyti praktinį būdą, kuriuo būtų galima gauti prašomos informacijos, kurios Komisijai reikia sprendimui padaryti.

               (398)

               Pirma, prašoma informacija reikalinga sprendimui padaryti, nes pagal ją galima apžvelgti ir, jei reikia, patikrinti minėtų prekių gamintojų veiklą (ir galima subsidijavimą). Antra, Komisija neprivalo sugalvoti praktinių būdų, kaip KV galėtų gauti prašomos informacijos, ir bet kokiu atveju tas būdas būtų susijęs tik su specialių klausimynų perdavimu žinomiems polikristalinio silicio, aliuminio ar stiklo vidaus gamintojams, atitinkantiems (28)konstatuojamojoje dalyje nustatytus reikalavimus, ir tolesniais veiksmais dėl atsakymų (jei jų būtų).

               (399)

               Dėl žemės ir žemės naudojimo teisių (ŽNT) suteikimo KV neatskleidė pradinių kainų, ribinių kainų ir žemės naudojimo konkursų ir aukcionų, kuriuos minėjo atrinkti eksportuojantys gamintojai, dalyvių skaičiaus. KV tik nurodė, kad tokia informacija būtų prieinama žemesniais vietos (valdžios) lygmenimis. Reikia pažymėti, kad vykdant antisubsidijų tyrimą KV atstovauja visiems valdžios lygmenims.

               (400)

               Pranešimų dėl atitinkamų konkursų ir aukcionų taip pat nepateikta, nors kelis kartus prašyta (pvz., KV klausimyne ir per patikrinimą vietoje). KV pasiūlė Komisijai pačiai susirasti pranešimus žemės rinkos dinaminės stebėsenos interneto svetainėje (kinų kalba), nors, kaip nurodė KV, iki 2007 m. sudarytų sandorių pranešimų šioje svetainėje gali ir nebūti.

               (401)

               Todėl Komisija negalėjo patikrinti informacijos, susijusios su atrinktų eksportuojančių gamintojų ŽNT sandoriais.

               (402)

               Komisija pranešė KV ketinanti dėl šios subsidijos schemos taikyti pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Kadangi KV savo atsakyme Komisijai nepateikė patenkinamo paaiškinimo ar naujų įrodymų dėl šio klausimo, Komisija turėjo padaryti išvadas remdamasi turimais faktais, t. y. šiuo atveju atrinktų eksportuojančių gamintojų pateikta ir kita viešai skelbiama informacija.

               (403)

               Atsakyme į faktų atskleidimo dokumentą KV teigė, kad Komisija nesilaikė pagrindinio antisubsidijų reglamento 28 straipsnio, taikydama nuostatas dėl rėmimosi turimais faktais prekių tiekimui už mažesnį nei pakankamą atlygį. Konkrečiai KV teigė, kad Komisija turėjo atsižvelgti į vartojimo ir (arba) rinkos dalies duomenis, pateiktus patikrinimo pabaigoje. Be to, Komisija, kaip teigiama, nepagrįstai padarė išvadą, kad KV neišsiuntė įvairiems tiekimo sektoriams B priedėlio ir nekoordinavo jų atsakymų. Galiausiai, Komisija neteisingai taikė 28 straipsnio nuostatas žemės naudojimo teisių atžvilgiu.

               (404)

               Dėl vartojimo ir (arba) rinkos dalies duomenų ir B priedėlio atsakymų reikėtų priminti, kad atliekant antisubsidijų tyrimus taikomi griežti terminai ir todėl svarbu, kad tyrimų eiga būtų tinkama. Taip pat svarbu suprasti, kad patikrinimai vietoje rengiami (paprastai vieną kartą) jau pateiktiems duomenims patikrinti. Per šį tyrimą su šiuo jo aspektu susijusių duomenų prašyta pirminiame klausimyne ir rašte dėl informacijos neišsamumo. KV atsakė, kad jie tokių duomenų (susijusių su vartojimo ir (arba) rinkos dalimis, B priedėliu ir žemės naudojimo teisėmis) neteikia ir nesupranta, kuo jie svarbus atliekant šį tyrimą.

               (405)

               Atsižvelgdama į šį atsakymą Komisija patvirtina neturėjusi galimybės patikrinti duomenų, nes jie iš viso nebuvo pateikti arba buvo pateikti taip vėlai (per patikrinimą), kad jų nebuvo galima patikrinti. Visų pirma, kartu su besibaigiant tikrinamajam vizitui Komisijai pateiktais vartojimo ir (arba) rinkos dalies duomenimis KV nenurodė faktinio šių duomenų šaltinio. Be to, KV paaiškino, kad šie duomenys yra apytiksliai, su kuo Komisija būtų galėjusi sutikti, jei būtų turėjusi galimybę kryžmiškai patikrinti ir palyginti su šaltiniu, kuriuo remiantis tie duomenys apskaičiuoti. Dėl KV nurodytos Kolegijos ataskaitos dėl EB ginčo (lašišos) (WT/DS337/R) reikia pabrėžti, kad Kolegija taip pat manė, kad vertinant, ar informacija pateikta laiku, reikėtų atsižvelgti į tai, kada tos informacijos pirmą kartą paprašyta. Primenama, kad pateikti stiklo, aliuminio ir polikristalinio silicio vartojimo ar rinkos dalių duomenis pirmą kartą paprašyta KV skirtame klausimyne, išsiųstame 2015 m. gruodžio 7 d. KV tikrinamasis vizitas vyko nuo 2016 m. rugpjūčio 8 d. iki 2016 m. rugpjūčio 12 d., o apytiksliai duomenys pateikti paskutinę tikrinamojo vizito dieną, t. y. 2016 m. rugpjūčio 12 d. Todėl Komisija nemato jokio pagrindo šiuo atveju minėti Kolegijos ataskaitą dėl EB ginčo (lašišos).

               (406)

               Be to, jei duomenys būtų pateikti laiku, būtų buvę įmanoma juos išnagrinėti ir paprašyti papildomų paaiškinimų ar duomenų. Atsižvelgdama į tai, kad Komisija negalėjo išsamiai išnagrinėti schemų, nurodytų antraštinėje dalyje „Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei pakankamą atlygį“, ji patvirtina, kad KV teiginiai šiuo klausimu atmetami.

               (407)

               Galiausiai reikėtų pažymėti, kad Komisija dėjo visas pastangas išnagrinėti KV ir atrinktų bendrovių laiku pateiktus duomenis ir labai nuosaikiai taikė 28 straipsnio nuostatas dėl rėmimosi turimais faktais. Iš tiesų dėl aliuminio, polikristalinio silicio, elektros energijos, soliarinio stiklo ir vandens Komisija nusprendė, kad subsidijų apskaičiuoti nebūtina. Dėl kitų tokio pobūdžio schemų galutinis vertinimas buvo nuosaikus ir pagrįstas turimais faktais, nors kompensuotinų schemų ir buvo nustatyta. Todėl teiginys, kad Komisija nedėjo visų pastangų, kad atliktų tyrimą pagrįstai ir atsakingai, remdamasi laiku pateiktais duomenis, atmetamas.

         3.4.5.2.   Vyriausybės polikristalinio silicio tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

               (408)

               Remiantis turimais faktas, atlikus tyrimą nenustatyta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės gavo naudos.

         3.4.5.3.   Vyriausybės aliuminio ekstruzijų tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

               (409)

               Remiantis turimais faktas, atlikus tyrimą nenustatyta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės gavo naudos.

         3.4.5.4.   Vyriausybės stiklo tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

               (410)

               2014 m. gegužės 14 d. Komisija nustatė galutinius kompensacinius muitus KLR kilmės importuojamam soliariniam stiklui (48). Soliarinio stiklo sektoriuje nustatytos įvairios subsidijų schemos, kai kurios iš jų tos pačios, kaip ir nustatytosios atliekant šį tyrimą dėl saulės energijos modulių ir elementų (pvz., lengvatinės paskolos, lengvatinė pajamų mokesčių norma, taikoma aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, MTTP išlaidų mokesčių atskaita ir žemės suteikimas už mažesnį nei pakankamą atlygį).

               (411)

               Išvados dėl soliarinio stiklo bylos ir per šį tyrimą tirtų subsidijų schemų aiškiai iš dalies sutampa.

               (412)

               Prašydama KV susijusios informacijos Komisija norėjo nustatyti, ar visos subsidijos (ar jų dalis), teiktos pradinės grandies soliarinio stiklo pramonei, buvo teikiamos ir saulės energijos plokščių pramonei.

               (413)

               Apgailestaujama, kad Komisija negalėjo užbaigti šio tyrimo, nes KV tinkamai nebendradarbiavo, o soliarinio stiklo gamintojai nepateikė atsakymų, kaip nurodyta 43, 73, 394, 396 ir 398 konstatuojamosiose dalyse.

               (414)

               Vis dėlto atsižvelgdama į tai, kad išvados dėl šios subsidijų programos neturėjo esminės įtakos bendroms išvadoms dėl subsidijavimo fakto, Komisija šios programos daugiau nebenagrinėjo, kaip paaiškinta 73 konstatuojamojoje dalyje.

         3.4.5.5.   Vyriausybės elektros energijos tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

               (415)

               Atlikus tyrimą nenustatyta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės būtų gavusios naudos. Bet kuriuo atveju nėra pagrindo manyti, kad pirminės subsidijų programos buvo panaikintos.

         3.4.5.6.   Vyriausybės vandens tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

               (416)

               Atlikus tyrimą nenustatyta, kad per PTL pagal šią programą atrinktos bendrovės būtų gavusios naudos.

         3.4.5.7.   Vyriausybės žemės ir žemės naudojimo teisių (ŽNT) suteikimas už mažesnį nei pakankamą atlygį
   a)   Įžanga

               (417)

               Kaip nustatyta per pirminį tyrimą, žemė priklauso Vyriausybei, nes kolektyvinėmis teisėmis ji priklauso Kinijos liaudžiai. Žemė negali būti parduodama, tačiau pagal įstatymus galima suteikti žemės naudojimo teises. KV teigė, kad Kinijoje žemės naudojimo teisės suteikiamos rengiant konkursus ir aukcionus, kaip nustatyta Kinijos Liaudies Respublikos daiktinių teisių įstatymo 137 straipsnyje.

         b)   Teisinis pagrindas

               (418)

               Kaip nustatyta per pirminį tyrimą, žemės naudojimo teisės Kinijoje reglamentuojamos Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymu.

               (419)

               Be to, dalį teisinio pagrindo taip pat sudaro šie dokumentai: Kinijos Liaudies Respublikos įstatymas dėl miestų nekilnojamojo turto administravimo; Kinijos Liaudies Respublikos laikinieji reglamentai dėl teisės naudotis valstybės žeme miesto teritorijose skyrimo ir perdavimo; Kinijos Liaudies Respublikos žemės administravimo įstatymo įgyvendinimo reglamentas ir Valstybei priklausančių statybų paskirties žemės naudojimo teisių suteikimo per konkursą, aukcionus ir kotiravimą nuostatos.

         c)   Tyrimo išvados

               (420)

               Atrinkti eksportuojantys gamintojai pateikė informacijos apie jų turimą žemę ir daugumą susijusių žemės naudojimo teisių sutarčių ir (arba) pažymėjimų, bet nepateikė visų pranešimų. Be to, KV pateikė tik labai nedaug informacijos apie žemės naudojimo teisių kainodarą.

               (421)

               KV nepateikė informacijos apie sąlygas, kuriomis gautos žemės naudojimo teisės, be to, nepateikta informacijos apie dešimt didžiausių eksportuojančių gamintojų (dėl peržiūrimojo produkto eksporto į Sąjungą per PTL). Nepateikta nė vieno prašyto pranešimo ir (arba) pradinių kainų, kurių reikėjo norint atlikti žemės naudojimo teisių sandorius, apie kuriuos pranešė trys atrinkti eksportuojantys gamintojai. KV nurodė Komisijai žemės rinkos dinaminės stebėsenos interneto svetainę, bet pažymėjo, kad iki 2007 m. sudarytų sandorių duomenų šioje svetainėje gali ir nebūti. Be to, KV nepateikė jokios informacijos apie konkursų dėl nurodytų žemės naudojimo teisių sandorių dalyvių skaičių.

               (422)

               Dėl nepateiktų pradinių kainų KV nurodė žemesnį (valdžios) lygmenį, kuriuo nustatomos pradinės ir ribinės kainos, ir iš kurio galima būtų galima gauti informacijos apie kiekvieno konkurso ir aukciono dalyvių skaičių. Komisija negalėjo sutikti su šiuo argumentavimu, nes atliekant antisubsidijų tyrimą KV atstovauja visų lygmenų KLR Vyriausybei.

               (423)

               Atsižvelgiant į tai, kas minėta, kai kurios išvados dėl žemės ir ŽNT turėjo būti grindžiamos turimais faktais.

               (424)

               Kaip nustatyta per pirminį tyrimą, valdžios institucijos žemės kainas nustato remdamosi miesto teritorijų žemės vertinimo sistema. Per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą KV nurodė Žemės ir išteklių ministerijos sukurtą miesto teritorijų žemės kainų dinaminės stebėsenos sistemą, kurioje kas ketvirtį skelbiamos 105 Kinijos miestų žemės kainos.

               (425)

               Nustatyta, kad šios kainos yra didesnės nei minimalios lyginamosios kainos, kurios nustatomos pagal miesto teritorijų žemės vertinimo sistemą ir naudojamos vietos valdžios institucijų, nes miesto teritorijų žemės vertinimo sistemos lyginamosios kainos atnaujinamos tik kas trejus metus, o pagal dinaminės stebėsenos sistemą kainos atnaujinamos kas ketvirtį. Vis dėlto nebuvo jokių požymių, kad žemės kainos būtų nustatomos pagal dinaminės stebėsenos sistemos kainas. Iš tiesų, per patikrinimą vietoje KV patvirtino, kad miesto teritorijų žemės kainų dinaminės stebėsenos sistemoje stebimi tam tikrų KLR teritorijų (t. y. 105 miestų) žemės kainų lygių svyravimai ir ši sistema yra skirta žemės kainų raidai vertinti. Tačiau rengiant konkursus ir aukcionus pradinės kainos nustatomos pagal lyginamuosius standartus, nustatytus žemės vertinimo sistemoje.

               (426)

               KV per tikrinamąjį vizitą taip pat patvirtino, kad paprastai konkursuose ar aukcionuose dalyvauja ne visos užsiregistravusios šalys, o atrenkami tik tam tikri dalyviai.

               (427)

               Per pirminį tyrimą nustatyta, kad KLR ŽNT kainos neatitinka rinkos kainų, nustatomų pagal laisvosios rinkos pasiūlą ir paklausą. Taip pat nustatyta, kad ŽNT perdavimui turėjo įtakos apribojimai pranešime apie perdavimą konkurso, aukciono arba kotiravimo būdu. Per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą jokių su šiomis išvadomis susijusių pokyčių nenustatyta.

               (428)

               Per šį tyrimą Komisija taip pat nustatė, kad tam tikriems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams vietos valdžios institucijos kompensavo (ir taip mažas) ŽNT kainas, pvz., kompensavo žemės bazinės infrastruktūros darbus, kuriuos atliko pati bendrovė.

               (429)

               Pranešimuose, kuriuos pateikė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų, aiškiai matyti, kad visa šios bendrovės įsigyta pramoninės paskirties žemė buvo paskirta FV produktų pramonei. Faktinės įsigijimo kainos buvo beveik tokios pat, kaip pranešimuose nurodytos pradinės kainos. Remiantis surinktais įrodymais, minėtam atrinktam eksportuojančiam gamintojui taikytos ŽNT kainos buvo pagrįstos ne rinkos kainomis, o nustatytos per derybas su Žemės reikalų biuru.

               (430)

               Minėti įrodymai prieštarauja KV teiginiams, kad KLR ŽNT kainos atitinka rinkos kainas, nustatomas pagal laisvosios rinkos pasiūlą ir paklausą. Be to, Komisija nustatė, kad perduodant ŽNT per konkursų, aukcionų ir kotiravimo procedūras buvo taikomi tam tikri apribojimai, turintys įtakos sąžiningai konkurencijai, ir kad tam tikriems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams vietos valdžios institucijos kompensavo (ir taip mažas) ŽNT kainas.

         d)   Išvada

               (431)

               Tyrimo išvadomis patvirtinama, kad su žemės suteikimu ir įsigijimu susijusi padėtis KLR yra neaiški ir neskaidri ir kad kainas dažnai pasirinktinai nustato valdžios institucijos. Valdžios institucijos kainas nustato remdamosi Miesto teritorijų žemės vertinimo sistema, kuri atnaujinama tik kas trejus metus.

               (432)

               Atitinkamai KV suteikiamos žemės naudojimo teisės turėtų būti laikomos subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje ir 2 dalyje, nes Vyriausybė suteikia prekių ir bendrovėms gavėjoms tokiu būdu suteikiama nauda. Kaip paaiškinta 427–430 konstatuojamosiose dalyse, KLR nėra veikiančios žemės rinkos, o iš to, kad naudojamas išorinis lyginamasis dydis (žr. 435–437 konstatuojamąsias dalis), matyti, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai už žemės naudojimo teises sumokėjo gerokai mažiau, palyginti su įprastine rinkos kaina.

               (433)

               Be to, vietos valdžios institucijos kompensuotos lėšos yra tiesioginis lėšų pervedimas, laikomas nauda, nes tai yra rinkoje netaikoma negrąžintina dotacija. Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir c punktus ši subsidija yra konkreti, nes pramoninės paskirties žemę lengvatinėmis sąlygomis gali naudoti tik tam tikrų pramonės šakų bendrovės (šiuo atveju – fotovoltinių produktų pramonės), tik tam tikriems sandoriams sudaryti taikyti konkursai, kainas dažnai nustato valdžios institucijos, o Vyriausybės praktika šioje srityje neaiški ir neskaidri.

               (434)

               Todėl ši subsidija laikoma kompensuotina.

         e)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

               (435)

               Kaip ir per pirminį tyrimą, taip pat remiantis pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punkto ii papunkčiu, kaip išorinis lyginamasis dydis naudotos Taivano atskirosios muitų teritorijos žemės kainos.

               (436)

               Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama atsižvelgiant į gavėjams, kaip nustatyta, per PTL suteiktą naudą. Gavėjams suteikta nauda apskaičiuojama atsižvelgiant į kiekvieno atrinkto eksportuojančio gamintojo už žemės naudojimo teises faktiškai sumokėtos sumos (atkaičius vietos valdžios institucijų kompensuotas sumas ir (arba) dotacijas, jei taikoma) ir sumos, kurią paprastai reikėtų mokėti remiantis Taivano lyginamuoju dydžiu, skirtumą.

               (437)

               Remdamasi per pirminį tyrimą taikyta metodika Komisija naudojo Taivano vidutinę vieno kvadratinio metro žemės kainą, pakoreguotą atsižvelgiant į valiutos nuvertėjimą ir BVP pokyčius nuo atitinkamų žemės naudojimo teisių sutarčių sudarymo dienos. Informacija apie pramoninės paskirties žemės kainas gauta iš Taivano ekonomikos reikalų ministerijos Pramonės departamento interneto svetainės. Taivano valiutos nuvertėjimas ir BVP pokyčiai apskaičiuoti remiantis TVF paskelbtomis 2015 m. Taivano infliacijos normomis ir Taivano BVP vienam gyventojui einamosiomis kainomis JAV doleriais pokyčiais. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalį ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta per PTL, taikant įprastinį pramoninės žemės naudojimo teisių galiojimo laiką, t. y. 50 metų. Tada ši suma buvo paskirstyta visai atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo apyvartai per PTL, nes subsidija nepriklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

               (438)

               Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šią schemą per PTL nustatytos šios subsidijų normos.

                           Žemės ir ŽNT suteikimas už mažesnį nei pakankamą atlygį

                           Bendrovė arba grupė

                           Subsidijų norma (%)

                           „Chint Group“

                           0,23

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,74

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           0,60

               (439)

               Atsakyme į faktų atskleidimo dokumentą KV pateikė įvairių teiginių, kad Komisija, nustatydama pagal šią ŽNT schemą suteiktą finansinį indėlį ir naudą, nesilaikė esminių teisinių ir įrodomųjų standartų.

               (440)

               KV pakartojo esanti įsitikinusi, kad pagal KLR ŽNT sistemą ŽNT suteikiamos kainomis, atitinkančiomis rinkos kainas, nustatomas pagal laisvosios rinkos pasiūlą ir paklausą. Vis dėlto, kaip įrodyta per pirminį tyrimą 357–359 konstatuojamosiose dalyse ir patvirtinta per šį tyrimą, KLR nepateikė esminės informacijos, kad Komisija galėtų atlikti tinkamą analizę. Antra, remiantis per šį tyrimą turima informacija yra aišku, kad „dinaminės stebėsenos sistema“ ir „miesto teritorijų žemės vertinimo sistema“ neužtikrino, kad rinkos kainos būtų pagrįstos rinkos pasiūlos ir paklausos principais. Kadangi KV nepateikė pakankamai duomenų, nebuvo galimybės nustatyti tikrojo taikytos sistemos pobūdžio.

               (441)

               Iš tiesų, remiantis 28 straipsniu Komisijos turimi faktai aiškiai nurodo, kad dėl minėtųjų priežasčių reikėjo taikyti lyginamąjį dydį. Be to, remiantis turima informacija buvo aišku, kad nepriklausomai nuo to, ar ŽNT buvo paskirtos prieš pirminį tyrimą, ar po jo, nebuvo jokių įrodymų, kad atrinktoms bendrovėms taikyta tinkamai veikianti, rinkos principais pagrįsta aukcionų (ar kita) sistema. Priešingai, minėtieji įrodymai leidžia teigti, kad pagal taikytą sistemą FV produktų sektoriui buvo neskaidriai nustatomos lengvatinės kainos. Kaip Komisija nurodė bendrajame faktų atskleidimo dokumente, ne viename per tyrimą gautame žemės rinkos pranešime aiškiai nurodyta, kad žemė siūloma tik tam tikroms pramonės šakoms, taikant tikslinių sektorių sistemą. Be to, kainos buvo nustatomos dar prieš aukcioną ir nesikeisdavo, nes aukcione dalyvaudavo tik vienas dalyvis, apie kurį žinota iš anksto.

               (442)

               Išnagrinėjus atrinktų gamintojų sandorius taip pat paaiškėjo, kad dėl ŽNT buvo teikiamos kompensacijos ir taikyta kitokia atskaita, o dėl kai kurių kainų derėtasi su Žemės reikalų biuru. Savo atsakyme į faktų atskleidimo dokumentą KV pažymėjo, kad visa tai neįrodo, kad ŽNT sistema neveikė pagal rinkos principus. Tačiau susijusiai šaliai atskleidus kiekvienos atrinktos bendrovės individualius subsidijos skirtumus (įskaitant atskaitą ir pan., kai tinkama), pastabų, kad šie apskaičiavimai būtų netikslūs, negauta. Todėl KV pastabos atmetamos.

               (443)

               KV taip pat teigė, kad Komisija įvertino visas ŽNT, įsigytos už mažesnę kainą, kaip gautą naudą, o to nepakanka pagal konkretumui nustatyti taikomus reikalavimus. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad, Komisijos nuomone, per šį tyrimą konkretumą įrodo tai, kad taikoma iškreipta ir neskaidri ŽNT sistema ir kartu yra aiškių įrodymų, kad su FV produktų sektoriumi sudaryta lengvatinių sandorių. Todėl šis teiginys taip pat atmestas.

               (444)

               Vienas eksportuojantis gamintojas pažymėjo, kad apskaičiuojant naudą neturėjo būti įtrauktos ŽNT, kurias jis įsigijo iš, kaip jis teigė, privačių subjektų. Visų pirma reikėtų pažymėti, kad didžioji dalis atrinktų gamintojų gautos žemės buvo įsigyta tiesiogiai iš Kinijos Vyriausybės žemės reikalų biuro. Antra, net tais keliais atvejais, kai ŽNT, kaip teigiama, įsigytos iš privačių subjektų, šis aspektas nėra svarbus, nes atitinkamas eksportuojantis gamintojas, pasinaudodamas sistema, kuri aiškiai, kaip nustatyta, neveikia pagal rinkos principus ir teikia pirmenybę tam tikriems sektoriams, įsigijo atitinkamas ŽNT kainomis, kurios taip pat buvo kur kas mažesnės nei nustatytas lyginamasis dydis. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

         3.4.6.   Parama susijungimams ir restruktūrizavimui FV produktų sektoriuje

               (445)

               Remiantis žiniasklaida ir FV produktų sektoriaus eksportuojančių gamintojų interneto svetainėse skelbiama informacija nustatyta, kad po pirminio tyrimo keli saulės baterijų plokščių gamintojai gelbėti didelėmis valstybės lėšomis. Dauguma tokią pagalbą gavusių bendrovių nesutiko bendradarbiauti vykdant šį tyrimą ir todėl Komisija turėjo remtis turimais faktais.

               (446)

               Trys atrinkti gamintojai nepateikė jokių įrodymų, kurie galėtų patvirtinti, kad jie per PTL būtų naudojęsi tokio pobūdžio schema. Vis dėlto, remiantis turima informacija, mažiausiai keturios didelės Kinijos eksportuojančios bendrovės (iš kurių trys nebendradarbiavo vykdant šį tyrimą) pastaraisiais metais gavo dideles išmokas, tikėtina, pagal šią schemą ar jos ir lengvatinio skolinimo schemos derinį. Keli žiniasklaidoje minėti pavyzdžiai:

                           —

                           2014 m. bendrovė „Shanghai Chaori Solar“ nesumokėjo 1 mlrd. CNY obligacijų palūkanų. Valstybės bendrovė jai suteikė pagalbą — 880 mln. CNY garantiją (šaltinis: www.reuters.com),

                           —

                           2013 m. bendrovei „Suntech Power Holdings“ neįvykdžius įsipareigojimų dėl obligacijų jai suteikta pagalba valstybės lėšomis, kurią skyrė vietos (Wuxi miesto) valdžios institucija. Gelbėjimo valstybės lėšomis suma buvo apie 150 mln. USD, arba 930 mln. CNY (šaltinis: www.reuters.com),

                           —

                           2015 m. grupės „Yingli Green Energy Group“ bendrovė neatliko su obligacijomis susijusių mokėjimų ir pagal restruktūrizavimo planą gavo 3,3 mlrd. CNY paskolų iš banko „China Development Bank“ ir Baoding miesto (šaltinis: www.forbes.com).

               (447)

               Minėtos bendrosios sumos yra didelės, net jei būtų atsižvelgta į tam tikro pobūdžio amortizaciją.

               (448)

               Kadangi trys atrinkti bendradarbiaujantys gamintojai negavo naudos pagal šią subsidiją, į jos poveikį atsižvelgta tik atliekant bendrąją tęsimosi tikimybės analizę 3.5 skirsnyje.

         3.4.7.   Subsidijavimo per PTL suma

               (449)

               Toliau lentelėje pateikiamos per PTL nustatytų kompensuotinų subsidijų atrinktoms bendrovėms sumos (išreikštos ad valorem), kaip nustatyta pagrindiniame reglamente.

                           Eksportuojantis gamintojas

                           Galutinis subsidijų skirtumas (%)

                           „Chint Group“

                           3,8

                           „Jinko Solar Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           4,7

                           „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės

                           3,7

               (450)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad per PTL subsidijavimas tęsėsi.

               (451)

               Atsižvelgiant į tai, kad trys iš dešimties pagrindinių eksportuojančių gamintojų (pagal eksporto pardavimą Sąjungai) nebendradarbiavo ir tai, kad byloje surinkta įrodymų, kad kai kurie iš jų gavo reikšmingų subsidijų (žr. 446 konstatuojamąją dalį), minėtos normos turėtų būti vertinamos atsargiai.

         3.5.   Subsidijavimo tęsimosi tikimybė pasibaigus priemonių galiojimui

               (452)

               Komisija prašė, kad KV nurodytų bet kokius (planuojamus) KV planų ir politikos, kurie galėtų turėti įtakos Komisijos išvadoms dėl subsidijų, pakeitimus. KV nurodė naują 13-ąjį penkmečio planą, įsigaliojusį 2016 m. kovo mėn. (t. y. po PTL) ir galiosiantį iki 2020 m. Šiuo strateginiu planu pakeičiamas 12-asis penkmečio planas, kuriame daug dėmesio skirta FV produktų pramonės rėmimo politikai.

               (453)

               Komisija išnagrinėjo 13-ąjį penkmečio planą ir nustatė, kad jame taip pat pabrėžiama valstybės parama technologinei pažangai, susijusiai su energetikos srities produktais ir paslaugomis, įskaitant naujos kartos fotovoltinius elementus. Kartu su 12-uoju penkmečio planu KV taip pat buvo paskelbusi specialų saulės FV produktų pramonei skirtą planą, tačiau prie naujojo 13-ojo penkmečio plano panašaus specialaus FV produktų pramonės plano nebepridedama. KV teigė neketinanti skelbti specialaus FV produktų pramonei skirto plano. Vis dėlto vienareikšmis dėmesys naujos kartos FV elementams aiškiai nurodo, kad ateinančiais metais FV produktų pramonė ir toliau bus remiama.

               (454)

               Be to, tebegalioja teisinis pagrindas, kuriuo grindžiama politinė parama FV produktų pramonei, kaip antai KLR mokslo ir technologijų pažangos įstatymas (žr. 89 konstatuojamąją dalį), kuriame aiškiai nurodomos FV produktų pramonės paramos priemonės. Tyrimo metu KV nė karto nenurodė, kad šie įstatymai bus panaikinti.

         3.5.1.   Parama susijungimams ir restruktūrizavimui

               (455)

               Kaip paaiškinta 445–447 konstatuojamosiose dalyse, FV produktų gamintojai buvo gelbėti didelėmis valstybės lėšomis po to, kai buvo nustatytos pirminės priemonės. Tikėtina, kad negavę Vyriausybės paramos (pagalbos valstybės lėšomis) peržiūrimojo produkto Kinijos gamintojai, kuriems taikytos tos gelbėjimo priemonės, būtų nusprendę nebetęsti FV srities veiklos.

               (456)

               Ši pagalba – iškalbus požymis, kad KV ketina remti KV produktų pramonę. Tai aiškiai parodo, kad KV yra nusiteikusi ir pasiryžusi tęsti savo paramos politiką.

               (457)

               KV atsisakė pateikti informacijos apie minėtą gelbėjimą valstybės lėšomis, nors jos ne kartą prašyta. Šią pagalbą gavę gamintojai nebendradarbiavo vykdant tyrimą, nepaisant to, kad yra vieni didžiausių gamintojų ir (arba) eksportuotojų į Sąjungą. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis turimas faktais galima padaryti tik vieną išvadą – labai tikėtina, kad ateityje valstybės parama ir toliau bus teikiama.

         3.5.2.   Lengvatinis finansavimas

               (458)

               Iškreipta finansų rinka, daugumos KLR finansų įstaigų priklausymas valstybei (didžiąja dalimi) ir finansų įstaigų veiklos ir verslo sprendimų KV kontrolė ir įtaka jiems (3.4.1.1 ir 3.4.1.2 skirsniai) – struktūriniai ir ilgalaikiai Kinijos finansų sektoriaus bruožai.

               (459)

               KV teigė dedanti pastangas pertvarkyti finansų rinką, pvz., liberalizuodama palūkanų normas, tačiau įtikinamų įrodymų, kad ji faktiškai sumažins skatinamosioms pramonės šakoms skiriamą finansavimą, pateikta nebuvo. Iš tiesų dėl šios pertvarkos nepasikeistų finansų įstaigų nuosavybės teisių struktūros ar (artimiausioje ateityje) valstybės vykdoma jų skolinimo sprendimų kontrolė, pagrįsta valstybės politika.

         3.5.3.   Dotacijos

               (460)

               Pagal programą „Golden sun“ dotacijos buvo skiriamos 2009–2012 m., o amortizuotos 20 m. laikotarpiui. Todėl nauda FV produktų pramonei bus teikiama iki 2029–2032 m.

               (461)

               Kitos nustatytos dotacijos taip pat amortizuotos pagal savo konkrečias charakteristikas ir pagal jas nauda taip pat gali būti gaunama ir po PTL.

               (462)

               Be to, per šį tyrimą nustatytos dvi dotacijos, kurios per pirminį tyrimą nebuvo laikytos kompensuojamomis. Išsamesnės informacijos apie šias dotacijas (iš Užsienio prekybos plėtros fondo ir pagal programas Nr. 863 ir 973) pateikiama 464–488 konstatuojamosiose dalyse. Šios dotacijos įrodo, kad subsidijavimas dotacijomis FV produktų pramonei tęsėsi, ir todėl aišku, kad nustojus (ir net nenustojus) galioti priemonėms yra tikimybė, kad tokio pobūdžio subsidijavimas tęsis. Kadangi per pirminį tyrimą šios dvi dotacijos nebuvo laikomos kompensuojamomis, kiekybinių subsidijų normų nepateikiama.

               (463)

               Galiausiai, Komisija dėl dviejų priežasčių mano, kad labai tikėtina, kad FV produktų pramonei ir toliau bus teikiamos dotacijos. Pirma, FV produktų pramonė įtraukta į naująjį 13-ąjį penkmečio planą. Antra, KV nenurodė, kad mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos, kurias įgyvendinant vadovaujamasi 13-uoju penkmečio planu, buvo ar bus panaikintos.

         3.5.3.1.   Užsienio prekybos plėtros fondo programos
   a)   Įžanga

               (464)

               Ši dotacija skiriama kaip vienkartinė suma eksporto veiklai paremti. Programą administruoja Finansų ministerija (FM). Tam, kad galėtų ja pasinaudoti, bendrovė turi būti patvirtinta ir įregistruota. Be to, 2015 m. Kanados valdžios institucijos priskyrė šią schemą kompensuojamoms (49).

         b)   Nebendradarbiavimas ir rėmimasis turimais faktais

               (465)

               KV nepateikė jokios informacijos apie šią programą. Todėl Komisija negalėjo patikrinti visų schemos aspektų ir visų pirma faktinės peržiūrimojo produkto eksportuojantiems gamintojams ir visam FV produktų sektoriui suteiktos naudos. Todėl tam tikros šio tyrimo išvados turėjo būti grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį.

         c)   Teisinis pagrindas

               (466)

               Pagrindinis teisinis pagrindas – Finansų ministerijos Užsienio prekybos plėtros fondo administravimo priemonė (Caiqi (2010 m.), Nr. 114). Atrinktam eksportuojančiam gamintojui šis schema per PTL buvo taikyta šiais dokumentais: Jiangxi finansų departamento aplinkraščiu dėl lėšų skyrimo iš Jiangxi užsienio ekonomikos ir prekybos plėtros ir rėmimo fondų 2013 m. (trečiasis etapas) (GanCaiQiZhi (2014 m.), Nr. 31) ir Jiangxi finansų departamento aplinkraščiu dėl lėšų skyrimo iš Jiangxi užsienio ekonomikos ir prekybos plėtros ir rėmimo fondų 2014 m. (trečiasis etapas) (GanCaiQiZhi (2015 m.), Nr. 25).

         d)   Tyrimo išvados

               (467)

               Bendrovė „Jinko“ nurodė pagrindinį teisinį pagrindą ir pateikė dviejų ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje minėtų aplinkraščių egzempliorius. „Jinko“ taip pat nurodė gavusi dotacijų pagal šią programą ir 2012 m.

               (468)

               „Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd“ ir susijusios bendrovės („Trina“) pranešė, kad yra gavusios dotacijų pagal šią schemą per PTL.

               (469)

               Remiantis turima informacija manoma, kad šiomis programomis negalėjo laisvai pasinaudoti visos Kinijos įmonės.

         e)   Išvada

               (470)

               Užsienio prekybos plėtros fondo programos yra subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, teikiamos pervedant KV lėšas dotacijų forma peržiūrimojo produkto gamintojams.

               (471)

               Komisija taip pat nustatė, kad ši subsidijų schema yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte.

               (472)

               Užsienio prekybos plėtros fondo programos yra konkrečios subsidijos, teikiamos dotacijų forma. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šia subsidija naudojosi vienas atrinktas eksportuotojas.

         3.5.3.2.   Nacionalinė aukštųjų technologijų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa ir Nacionalinė bazinių fundamentinių tyrimų ir technologinės plėtros programa (programos Nr. 863 ir Nr. 973)
   a)   Įžanga

               (473)

               Programa Nr. 863 yra Nacionalinė aukštųjų technologijų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa, kurioje daugiausia dėmesio skiriama bazinėms technologijoms, skirtoms didelio naudingumo saulės elementų, pvz., MW klasės plonasluoksnių silicio ar kristalinio silicio įvairialyčių sandūrų saulės elementų ir silicio pagrindo nanostrypelių saulės elementų, industrializacijai. Dotacijas pagal šią programą skiria Mokslo ir technologijų ministerija.

               (474)

               Bendrovės teikia paraiškas internetu (50). Dotacijas gali gauti bendrovės, tenkinančios tam tikras sąlygas, pvz., pažangių energetikos technologijų bendrovės ar didelio MTTP pajėgumo bendrovės.

               (475)

               Programa Nr. 973 yra Nacionalinė bazinių fundamentinių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa. Ji taikoma, pvz., mažos paklaidos ir didelio naudingumo lietų saulės elementų fundamentiniams tyrimams. Kaip ir programos Nr. 863 atveju, bendrovės turi teikti dotacijų paraiškas internetu (51), o dotacijas skiria Mokslo ir technologijų ministerija. Bendrovių projektai turi tenkinti tam tikrus kriterijus, susijusius su, pvz., inovacinėmis idėjomis, aiškiai pažangiais mokslinių tyrimų tikslais, kuriuos nustatant daugiausia dėmesio skiriama svarbiems nacionaliniams poreikiams, įvairias sritis jungiančiais moksliniais tyrimais, kuriems būdingi nacionaliniai bruožai, ir tarptautiniu mastu svarbiais moksliniais tyrimais.

               (476)

               Bazinių technologijų, kurioms gali būti suteiktos pagal programas Nr. 863 ir Nr. 973 skiriamos dotacijos, gairės skelbiamos kasmet.

         b)   Nebendradarbiavimas ir rėmimasis turimais faktais

               (477)

               Rašte dėl informacijos neišsamumo Komisija prašė, kad KV pateiktų tam tikrus Vyriausybės planus, susijusius su šiomis dviejomis programomis. KV nurodė visus kitus Komisijai jau pateiktus dokumentus (kurių dauguma net nesusiję su dviem aptariamomis programomis), paprašė Komisijos paaiškinti, kodėl jai reikia tokios informacijos, ir pareiškė, kad tokių planų nėra. Kita vertus buvo pateiktos kelios laikinos ir administracinės šių planų (kurių, kaip teigia KV, nėra) valdymo priemonės.

               (478)

               Per patikrinimą vietoje Komisijai paprašius šių dviejų programų teisinio pagrindo dokumentų (nes KV neatsakė į šį klausimą savo klausimyno atsakyme), KV pateikė trijų Vyriausybės planų, susijusių su aukštųjų technologinių moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, fundamentiniais tyrimais ir technologine plėtra bei parama mokslui ir technologijoms, administracines priemones (kinų kalba). Tačiau dėl informacijos pateikimo laiko ir to, kad prie dokumentų nebuvo pridėtas vertimas į anglų kalba, Komisija negalėjo vietoje jų patikrinti.

               (479)

               Komisija taip pat prašė, kad KV pateiktų pagal šiuos du projektus suteikto finansavimo statistiką. KV atsisakė pateikti šiuos duomenis, nes, pasak KV, finansavimas nesusijęs su fotovoltinių produktų gamyba.

               (480)

               KV taip pat teigė, kad nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų nesinaudojo šiomis dvejomis programomis (ar kitomis programomis, priskirtomis prie įvairių dotacijų kategorijos), nors šis teiginys prieštarauja vieno iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktai informacijai.

               (481)

               Todėl Komisija negalėjo patikrinti visų programų Nr. 863 ir Nr. 973 aspektų ir visų pirma faktinės peržiūrimojo produkto gamintojams ir visam FV produktų sektoriui suteiktos naudos. Todėl tam tikros šio tyrimo išvados turėjo būti grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį.

         c)   Teisinis pagrindas

               (482)

               Dviejų minėtų programų teisinis pagrindas yra 2011 m. patikslintos Nacionalinės aukštųjų technologijų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos (plano Nr. 863) administracinės priemonės, 2011 m. patikslintos Nacionalinio paramos mokslui ir technologijoms plano administracinės priemonės ir 2011 m. patikslintos Nacionalinės bazinių fundamentinių tyrimų ir technologinės plėtros programos (Nr. 973) administracinės priemonės.

         d)   Tyrimo išvados

               (483)

               KV teigė, kad pagal programas Nr. 863 ir Nr. 973 teiktos dotacijos susijusios tik su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, ne su peržiūrimojo produkto gamyba. Be to, KV teigė, kad šios dvi programos nėra kompensuotinos, nes jos nėra konkrečios.

               (484)

               Šie argumentai atmetami. Tai, kad dotacijos buvo teikiamos peržiūrimojo produkto moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, reiškia, kad KV tiesiogiai pervedė lėšas ir smarkiai sumažino mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidas, kurias priešingu atveju gavėjas būtų patyręs.

               (485)

               Dotacijos laikomos konkrečiomis, nes jas gali gauti tik bazinių technologijų, įtrauktų į kiekvienais metais skelbiamas gaires, srityse veikiančios bendrovės. Tose gairėse nurodomos bazinės technologijos, kurioms gali būti skirtos dotacijos pagal minėtas dvi programas. Komisijai paprašius KV pateikė 2011, 2013 ir 2014 m. gaires. 2014 m. bazinių technologijų gairėse aiškiai minimi saulės elementų moksliniai tyrimai. 2014 m. gairių dokumentuose taip pat aiškiai minimi saulės elementai ir (arba) saulės energija.

         e)   Išvada

               (486)

               Programos Nr. 863 ir Nr. 973 yra subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, teikiamos pervedant KV lėšas dotacijų forma peržiūrimojo produkto gamintojams.

               (487)

               Komisija taip pat nustatė, kad ši subsidijų schema yra konkreti, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte.

               (488)

               Programos Nr. 863 ir Nr. 973 yra konkrečios subsidijos, teikiamos dotacijų forma. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šia subsidija naudojosi vienas atrinktas eksportuotojas.

         3.5.4.   Mokesčių paskatos

               (489)

               FV produktų pramonės bendrovėms taikomos įvairios lengvatinės mokesčių schemos, įtvirtintos galiojančiuose mokesčių teisės aktuose. Per konsultacijas ir tikrinamąjį vizitą KV nenurodė ketinanti iš dalies keisti savo mokesčių teisės aktų.

               (490)

               Kalbant apie kai kuriems FV produktų gamintojams taikomą atleidimą nuo mokesčių ir muitų, įranga, kuriai taikytos šios lengvatos, nusidėvi ir todėl atleidimo nuo mokesčių ir (arba) muitų nauda atitinkamai amortizuojama vėlesniais metais (t. y. jau pasibaigus PTL).

         3.5.5.   Išvada

               (491)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija mano, kad tikėtina, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas tęstųsi.

         3.6.   Subsidijavimo poveikis eksportui į Sąjungą

               (492)

               Komisija taip pat nagrinėjo, ar leidus nebetaikyti priemonių padidėtų subsidijuojamo eksporto iš KLR į Sąjungą apimtis. Šiuo atžvilgiu Komisija rėmėsi informacija, gauta iš mokslinių tyrimų organizacijos „Bloomberg New Energy Finance“, ir bendradarbiaujančių atrinktų bendrovių pateiktais klausimyno atsakymais.

               (493)

               Kaip išsamiau paaiškinta toliau 5.1 skirsnyje, esamas Kinijos gamybos pajėgumas daugiau nei dvidešimt kartų viršija Sąjungos paklausą, nurodytą toliau 516 konstatuojamojoje dalyje, ir beveik du kartus – pasaulinę paklausą.

               (494)

               Šį perteklinį pajėgumą taip pat patvirtina atrinktų bendradarbiaujančių gamintojų pateikti duomenys, nes visi gamintojai nurodė, kad jų esamose gamybos vietose yra nepanaudoto pajėgumo, o statoma ir naujų gamyklų, taigi gamybos pajėgumas dar didės.

               (495)

               Kaip išsamiau aiškinama toliau 5.2 skirsnyje, Sąjungos rinka laikoma labai patrauklia Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Be to, Sąjungos kainų lygis – aukštesnis nei kitose trečiųjų šalių rinkose, – skatintų Kinijos gamintojus eksportuoti į Sąjungą, o ne į kitas trečiąsias šalis.

               (496)

               Todėl Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į subsidijavimo tęsimosi tikimybę ir į Kinijos FV produktų pramonės didelį nepanaudotą pajėgumą bei Sąjungos rinkos patrauklumą, tikėtina, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijos gamintojai eksportuotų daugiau peržiūrimojo produkto į Sąjungos rinką subsidijuotomis kainomis.

         3.7.   Išvada

               (497)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, ir remdamasi pagrindinio reglamento 18 straipsnio 3 dalimi Komisija daro išvadą, kad per PTL subsidijavimas tęsėsi ir yra didelė tikimybė, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, FV produktų pramonė ir toliau būtų subsidijuojama.

         4.   ŽALA

   4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (498)

               Panašų produktą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gamino daugiau nei 100 Sąjungos gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (499)

               Visai Sąjungos gamybos apimčiai per PTL nustatyti naudota visa turima su Sąjungos pramone susijusi informacija, nes išsamios viešos informacijos apie gamybą nebuvo. Ši informacija apėmė: pareiškėjo pateiktus, jo pavedimu nepriklausomos konsultacinės bendrovės „Europressedienst“ surinktus makroekonominius duomenis; suinteresuotųjų šalių atsakymus dėl esamos padėties, pateiktus prieš inicijuojant tyrimą, ir patikrintus atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.

               (500)

               Tuo remiantis nustatyta, kad visa Sąjungos gamybos apimtis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo apie 3 409 MW (modulių) ir 1 270 MW (elementų).

         4.2.   Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas

               (501)

               Dalis Sąjungos pramonės yra vertikaliai integruota ir didelė Sąjungos pramonės pagamintų elementų dalis (96 %) skirta uždarajam naudojimui. Todėl elementų laisvoji rinka labai nedidelė. Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis užginčijo pastarąjį teiginį teigdama, kad laisvoji rinka sudaro didelę bendrosios elementų rinkos dalį (kaip apskaičiuota, 3 409 MW, žr. 1b lentelę). Komisija sutiko su šiuo pataisymu, nes iš tiesų Sąjungos uždarojo naudojimo rinkai teko tik 31,8 % viso elementų suvartojimo. Vis dėlto tai nekeičia išvados, kad didelė dalis Sąjungos pramonės gaminamų elementų buvo skirta uždarajam naudojimui, ir neturi įtakos atliktai žalos ir Sąjungos interesų analizei. Iš tiesų, elementų laisvosios rinkos poreikiai daugiausia patenkinami importu, o ne parduodamais Sąjungos elementų gamintojų produktais, nes dauguma elementų gamintojų per kelerius pastaruosius metus pasitraukė iš rinkos.

               (502)

               Siekdama nustatyti, ar Sąjungos pramonei buvo toliau daroma žala, taip pat suvartojimo ir įvairius ekonominius rodiklius, susijusius su Sąjungos pramonės padėtimi, Komisija išnagrinėjo, ar atliekant analizę reikia atsižvelgti į tolesnį Sąjungos pramonės pagaminto panašaus produkto naudojimą (toliau – uždarasis naudojimas), jei taip – kokiu mastu.

               (503)

               Komisija, atsižvelgdama į visą veiklą (įskaitant pramonės uždarąjį naudojimą), išnagrinėjo šiuos ekonominius rodiklius: suvartojimą, pardavimo apimtį, gamybą, gamybos pajėgumą, pajėgumo naudojimą, augimą, investicijas, atsargas, užimtumą, našumą, grynųjų pinigų srautą, investicijų grąžą, pajėgumą padidinti kapitalą ir subsidijų skirtumo dydį.

               (504)

               Dėl šių rodiklių Komisija nustatė, kad, kaip ir per pirminį tyrimą, uždarajam naudojimui skirtai produkcijai konkurencija su importu iš nagrinėjamosios šalies turėjo tokį patį poveikį. Uždarojo naudojimo rinkai skirti elementai buvo naudojami kaip pagrindinės sudėtinės dalys gaminant modulius. Todėl iš nagrinėjamosios šalies importuojami moduliai tiesiogiai konkuravo su Sąjungos gamintojų gaminamais moduliais ir taip pat netiesiogiai veikė uždarajam naudojimui skirtų produktų pardavimo kainas ir (arba) minėtuose moduliuose naudojamų elementų gamybos sąnaudas. Be to, dėl iš KLR importuojamų elementų modulių gamintojai, naudojantys uždarajam naudojimui pagamintus elementus, patyrė didesnį spaudimą. Jie konkuravo ne tik su trečiosiose šalyse naudojant Kinijos elementus surinktais moduliais, bet ir su Sąjungoje naudojant importuotus Kinijos elementus surinktais moduliais.

               (505)

               Todėl kitaip nei kitais atvejais (52), kai nagrinėjant žalą buvo svarbu atskirti uždarojo naudojimo rinką ir laisvąją rinką, nes uždarajam naudojimui skirti produktai, kaip nustatyta, tiesiogiai nekonkuravo su importuojamaisiais, šiuo atveju Komisija nustatė, kad daugumos ekonominių rodiklių atveju nebuvo pagrįsta atskirti uždarojo naudojimo ir laisvąją rinkas.

               (506)

               Vis dėlto vertindama pelningumą Komisija atsižvelgė tik į pardavimą laisvojoje rinkoje. Kainos uždarojo naudojimo rinkoje buvo nustatomos remiantis įvairia kainodaros politika (sandorių kainodara remiantis virtualios rinkos kaina, faktinėmis sąnaudomis pagrįsti sandoriai ir pan.). Todėl šios kainos ne visada atitiko įprastomis rinkos sąlygomis taikomų kainų ir į jas nebuvo galima atsižvelgti vertinant šį rodiklį.

               (507)

               Atskleidus faktus kelios suinteresuotosios šalys nurodė, kad Sąjungos elementų pramonės padėtis turėjo būti įvertinta atskirai uždarosios rinkos atžvilgiu ir laisvosios rinkos atžvilgiu. Pirma, jos teigė, kad Komisija tinkamai nepagrindė, kad uždarojo naudojimo rinką vienodai paveikė importo iš KLR konkurencija. Antra, viena šalis tvirtino, kad kadangi Komisija nusprendė, kad uždarojo naudojimo rinkos kainos nepakankamai patikimos pelningumui nustatyti, lygiai taip pat netikslu būtų daryti išvadą, kad joms darė poveikį modulių importas. Trečia, bendrai išnagrinėjus šias dvi rinkas nepasitvirtina išvada, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu elementų vartojimas sumažėjo daugiau nei modulių. Tai, kaip teigiama, reiškia, kad modulių importas ir elementų importas tiesiogiai nesusiję, kaip ir elementų importo sumažėjimas ir elementų kainos laisvojoje rinkoje.

               (508)

               Pirma, priešingai, nei teigė šios šalys, Komisija 503–504 konstatuojamosiose dalyse išsamiai pagrindė, kad uždarojo naudojimo rinką vienodai paveikė importo iš KLR konkurencija. Kadangi elementai yra pagrindinė modulių gamybos sudėtinė dalis, iš KLR importuojami moduliai netiesiogiai veikė elementų pardavimo uždarajam naudojimui kainą tais atvejais, kai sandorių kaina grindžiama virtualiosios rinkos kaina. Priešingu atveju, kai sandoris grindžiamas faktinėmis sąnaudomis, dėl importuotų elementų bendrovės priverčiamos efektyvinti gamybos procesą. Antra, net nepaisant to, kad uždarojo naudojimo rinkos kainos nepakankamai patikimos pelningumui įvertinti, Komisija manė, kad šių kainų raida yra svarbus veiksnys vertinant, ar uždarojo naudojimo rinka jautė importo iš KLR poveikį. Trečia, Komisija neteigė, kad modulių importas ir elementų importas yra tiesiogiai susiję. Ji tik pažymėjo, kad elementų uždarąjį naudojimą taip pat tiesiogiai veikia elementų importo konkurencija ir netiesiogiai – modulių importo konkurencija, nes uždarajam naudojimui skirti elementai naudojami moduliams gaminti. Galiausiai, suinteresuotoji šalis neįrodė, kad elementų kainos laisvojoje rinkoje nesusijusios su elementų importo sumažėjimu. Iš tiesų, kaip matyti iš 8b lentelės, Sąjungos elementų pramonės pardavimo kainos padidėjo sumažėjus elementų importo iš Kinijos apimčiai ir užimamai rinkos daliai, kas įvyko tarp 2014 m., kai priemonės visiškai įsigaliojo, ir PTL. Todėl šie argumentai buvo atmesti.

               (509)

               Atskleidus faktus Kinijos Vyriausybė (KV) tvirtino, kad bendrai nagrinėjant uždarojo naudojimo ir laisvąją rinką laisvosios rinkos analizė netenka prasmės, nes jai tenka tik 4 % visos Sąjungos elementų gamybos. Todėl Komisija neišnagrinėjo visos vidaus pramonės padėties ir atitinkamai nesilaikė antidempingo reglamento 3 straipsnio 1 dalies objektyvumo reikalavimų.

               (510)

               Komisija nesupranta, kodėl bendrai nagrinėjant uždarojo naudojimo ir laisvąją rinką laisvosios rinkos analizė netenka prasmės. Komisija išnagrinėjo kelis žalos rodiklius, kaip antai pelningumą, pardavimo kainas ir investicijų grąžą, tik laisvosios rinkos atžvilgiu. Be to, keli rodikliai buvo nagrinėjami bendrai, net tais atvejais, kai uždarojo naudojimo ir neuždarojo naudojimo rinkos nagrinėtos atskirai (53). Šie rodikliai dažnai yra: gamyba, pajėgumas, pajėgumo naudojimas, investicijos, investicijų grąža, užimtumas, našumas, atsargos ir darbo sąnaudos. Galiausiai, Sąjungos elementų gamintojų, kurie prekiavo tik laisvojoje rinkoje, žalos rodikliai atitiko tas pačias tendencijas ir todėl dėl visos Sąjungos elementų pramonės padarytos išvados taikomos ir jiems. KV tvirtino, kad remiantis PPO teismų praktika, jei dalies tiriamojo produkto atžvilgiu egzistuoja uždarojo naudojimo rinka, turi būti atlikta lyginamoji analizė. Komisija manė, kad šis reikalavimas, net jei jis būtų taikytinas šiam labai specifiniam atvejui, bet kuriuo atveju įgyvendintas. Dėl tos dalies Sąjungoje gaminamų elementų, kurie parduodami uždarojo naudojimo rinkoje, žala nustatyta remiantis netiesioginiu kainų poveikiu moduliams, į kuriuos tie elementai montuojami. Dėl laisvojoje rinkoje parduodamos Sąjungoje gaminamų elementų dalies pažymima, kad žalos rodikliai taip pat įvertinti atskirai ir patvirtino tas pačias tendencijas, kaip ir uždarajam naudojimui skirtos rinkos dalies (o kadangi jai tenka 96 % Sąjungos gamybos, tai iš esmės ir yra bendras vertinimas). Taigi, šis argumentas buvo atmestas.

               (511)

               KV taip pat tvirtino, kad teiginiu, kad Sąjungos modulių gamintojai konkuruoja su trečiosiose šalyse naudojant Kinijos elementus surinktais moduliais, tyrimo aprėptis neteisėtai išplėsta. Tačiau šie moduliai nuo pat pradžių buvo įtraukti į tyrimo aprėptį, nes pagal elementus nustatoma modulių kilmė (54). Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (512)

               Atskleidus faktus kita šalis teigė, kad pelningumo analizė remiantis 4 % Sąjungos elementų gamybos nėra pakankamai tipiška, kad būtų galima tiksliai įvertinti poreikį toliau taikyti muitus. Komisija pažymėjo, kad tik pelningumas buvo įvertintas remiantis elementų pardavimu nepriklausomiems vartotojams (priežastys nurodytos 506 konstatuojamojoje dalyje). Vertinant Sąjungos pramonės padėtį išnagrinėti visi kiti rodikliai ir atsižvelgta tiek į elementų uždarojo naudojimo rinką, tiek į jų laisvąją rinką. Taigi, šis argumentas buvo atmestas.

               (513)

               „Jabil“ per PTL surinkinėjo modulius kitų bendrovių pavedimu kaip gamybos rangovas. Už šias surinkimo paslaugas kitos bendrovės mokėjo tam tikrą mokestį. Jos taip pat pagal sutartį prisiėmė visą atsakomybę už „Jabil“ surinktų modulių pardavimą. Todėl „Jabil“ nurodytos pajamos buvo gautos ne parduodant modulius, o iš sumokėtų paslaugos mokesčių. Todėl Komisija nusprendė atskirti „Jabil“ pelno duomenis nuo likusios Sąjungos modulių pramonės pelno duomenų (žr. (563) ir (565) konstatuojamąsias dalis). Vertinant kitus žalos rodiklius „Jabil“ surinkimo paslaugų, teiktų nebendradarbiaujantiems modulių gamintojams, nebuvo įmanoma įvertinti ir todėl į jas neatsižvelgta.

               (514)

               Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis paprašė papildomai paaiškinti, į kokius „Jabil“ duomenis atsižvelgta ar neatsižvelgta ir kodėl. Vertindama visus žalos rodiklius, išskyrus pelningumą, Komisija atsižvelgė į visus „Jabil“ pateiktus duomenis, susijusius su bendradarbiaujančiais Sąjungos modulių gamintojais. Atsižvelgta tik į tuos duomenis, kuriuos buvo galima patikrinti, o kiti buvo atmesti dėl ypatingo „Jabil“ veiklos modelio ir todėl, kad nebuvo galimybių patikrinti galutinių pardavimo kainų.

         4.3.   Sąjungos suvartojimas

               (515)

               Komisija nustatė Sąjungos suvartojimą pagal visą nagrinėjamojo produkto importuotą kiekį ir visą panašaus produkto Sąjungoje parduotą kiekį, įskaitant uždarajam naudojimui skirtą produkciją. Sąjungos pramonės visas parduotas kiekis pagrįstas „Europressedienst“ pateikta informacija, kai tinkama, pakoreguota pagal duomenis, nurodytus suinteresuotųjų šalių atsakymuose dėl esamos padėties, pateiktuose prieš inicijuojant tyrimą, ir patikrintuose atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose. Kaip nurodyta (519) konstatuojamojoje dalyje, importo duomenys pagrįsti „Comext“ ir Komisijai valstybių narių pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį pateiktais duomenimis (toliau – pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų bazė). Vartojimo duomenys kryžmiškai sutikrinti su kitais šaltiniais (55).

               (516)

               Sąjungos suvartojimo raida:

                  1a lentelė

                  Modulių suvartojimas Sąjungoje (MW)

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Visa rinka

                           16 324

                           10 580

                           7 292

                           7 191

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              65

                              45

                              44

                              Šaltinis:„Europressedienst“, atsakymai dėl esamos padėties, patikrinti klausimyno atsakymai, „Comext“ ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų bazė.

                  1b lentelė

                  Elementų suvartojimas Sąjungoje (MW)

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Visa rinka

                           4 604

                           4 449

                           3 262

                           3 409

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              97

                              71

                              74

                              Šaltinis:„Europressedienst“, atsakymai dėl esamos padėties, patikrinti klausimyno atsakymai, „Comext“ ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų bazė.

               (517)

               Apskritai Sąjungos suvartojimas tarp 2012 m. ir PTL labai sumažėjo. Modulių suvartojimas Sąjungoje sumažėjo 56 % Vis dėlto po smarkaus (35 %) nuosmukio 2012–2013 m. 2014 m. ir per PTL vartojimas buvo palyginti stabilus.

               (518)

               Elementų suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ne taip smarkiai (26 %). Nuosmukis daugiausia susijęs su 2013–2014 m., kai suvartojimas sumažėjo 26 %. Tačiau per PTL padėtis ėmė gerėti ir, palyginti su 2014 m., rodiklis padidėjo 4,5 %.

         4.4.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

               (519)

               Importo apimtis ir vertė nustatytos remiantis įvairiais šaltiniais. 2012 m. ir dalies 2013 m. vertės pagrįstos pareiškėjo pateiktais, jo pavedimu „Europressedienst“ surinktais duomenimis, nes tuo metu moduliai ir elementai buvo importuojami į Sąjungą taikant muitų pozicijas, kurioms priskiriami ir kiti, šiam tyrimui nesvarbūs produktai, todėl nebuvo galima naudoti Eurostato duomenų. Šiuos duomenis buvo galima pradėti naudoti tada, kai 2013 m. kovo 6 d. (56) pradėta registruoti importuojamus modulius ir elementus. Atitinkamai dėl likusios 2013 m. dalies, 2014 m. ir PTL Komisija savo išvadas grindė duomenų baze „Comext“ (57) ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų baze.

         4.4.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

               (520)

               Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

                  2a lentelė

                  Modulių importas iš KLR (MW) ir rinkos dalis
                   (58)

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Importo iš KLR apimtis

                           10 786

                           5 198

                           2 845

                           2 917

                              Indeksas

                              100

                              48

                              26

                              27

                           Rinkos dalis (%)

                           66

                           49

                           39

                           41

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              74

                              59

                              61

                              Šaltinis:„Comext“ ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų bazė.

                  2b lentelė

                  Elementų importas iš KLR (MW) ir rinkos dalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Importo iš KLR apimtis

                           333

                           386

                           613

                           548

                              Indeksas

                              100

                              116

                              184

                              165

                           Rinkos dalis (%)

                           7

                           9

                           19

                           16

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              120

                              260

                              223

                              Šaltinis:„Comext“ ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų bazė.

               (521)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių importo iš KLR apimtis sumažėjo 73 %, o atitinkama rinkos dalis sumažėjo 39 %, t. y. nuo 66 % 2012 m. iki 41 % per PTL. 2013–2014 m., t. y. po to, kai 2013 m. nustatytos galiojančios priemonės, modulių importo apimtis sumažėjo 45 %, o suvartojimas – 31 %.

               (522)

               Elementų importo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 65 % ir dėl to dar labiau padidėjo rinkos dalis – 123 % (nuo 7 % 2012 m. iki 16 % per PTL), o pati rinka mažėjo. 2013–2014 m. elementų importo apimtis padidėjo 59 %, o rinkos dalis padidėjo 10 % punktų. Nors per PTL šis augimas nebesitęsė, per PTL importo lygis liko kur kas aukštesnis nei 2012 ir 2013 m.

         4.4.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos

               (523)

               Komisija nustatė importo kainas remdamasi „Comext“ ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų baze.

               (524)

               Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:

                  3a lentelė

                  Importuojamų modulių kainos (EUR/kW)

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           KLR importo kainos

                           700

                           520

                           553

                           544

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              74

                              79

                              78

                              Šaltinis:„Comext“ ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų bazė.

                  3b lentelė

                  Importuojamų elementų kainos (EUR/kW)

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           KLR importo kainos

                           500

                           350

                           282

                           286

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              70

                              56

                              57

                              Šaltinis:„Comext“ ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų bazė.

               (525)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinė iš KLR importuojamų modulių kaina sumažėjo 22 %, o elementų – 43 % Importuojamų modulių kaina mažėjo 2012 ir 2013 m., o įsigaliojus priemonėms 2013–2014 m. jų kaina padidėjo 6,3 % Tarp 2014 m. ir PTL ji vėl šiek tiek, t. y. 1,6 %, sumažėjo. Importuojamų elementų kainos 2013–2014 m. toliau mažėjo ir 2014 m. nukrito dar 19,4 %, tačiau tarp 2014 m. ir PTL šiek tiek, t. y. 1,4 %, padidėjo.

               (526)

               Vis dėlto beveik visi eksportuojantys gamintojai, kurie per PTL prekiavo moduliais ir elementais, buvo prisiėmę įsipareigojimus dėl kainų ir jų eksporto į ES kainos buvo nustatomos remiantis tais įsipareigojimais, pagal kuriuos numatytos minimalios importo kainos. Tik 1,6 % modulių ir 0,6 % elementų importo apimties buvo parduota ne už minimalias importo kainas (59). Todėl šios eksporto kainos negali būti laikomos tinkamu rodikliu, pagal kurį būtų galima nustatyti eksportuojančių gamintojų kainodaros politiką, jei priemonės nebūtų taikomos.

               (527)

               Atskleidus faktus kelios šalys teigė, kad priverstinis kainų mažinimas turėtų būti nustatomas pagal eksporto į ES kainą, ir tokiu būdu apskaičiavo, kad jo nebuvo. Iš tiesų, remiantis eksporto į ES kaina modulių kainos nėra priverstinai mažinamos, o elementų kainos mažinamos labai nedaug. Vis dėlto Komisija manė, kad tai, kad kainos nebuvo priverstinai mažinamos, nes buvo laikomasi MIK, nebuvo lemiantis veiksnys nagrinėjant Sąjungos pramonės esamą padėtį. Kaip nurodyta 573 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonei buvo toliau daroma žala dėl subsidijavimo masto, nustatyto per ankstesnį tyrimą, ir priemonių vengimo veiksmų, nustatytų kaip minėta 4 konstatuojamojoje dalyje, ir ji neturėjo pakankamai laiko atsigauti.

         4.4.3.   Importo iš kitų šalių kainos

               (528)

               Importo į Sąjungą iš trečiųjų šalių vidutinės kainos taip pat nustatytos remiantis „Comext“ ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų baze, o jų raida:

                  4a lentelė

                  Iš trečiųjų šalių importuojami moduliai

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Apimtis (MW)

                           1 395

                           1 382

                           2 049

                           1 808

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              99

                              147

                              130

                           Rinkos dalis (%)

                           9

                           13

                           28

                           25

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              153

                              329

                              290

                           Vidutinė kaina (EUR/kW)

                           700

                           520

                           547

                           550

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              74

                              78

                              79

                              Šaltinis:„Comext“ ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų bazė.

                  4b lentelė

                  Iš trečiųjų šalių importuojami elementai

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Apimtis (MW)

                           3 227

                           3 334

                           1 580

                           1 725

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              103

                              49

                              53

                           Rinkos dalis (%)

                           70

                           75

                           48

                           51

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              107

                              69

                              72

                           Vidutinė kaina (EUR/kW)

                           500

                           350

                           289

                           275

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              70

                              58

                              55

                              Šaltinis:„Comext“ ir pagal 14 straipsnio 6 dalį sukaupta duomenų bazė.

               (529)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį modulių importo į Sąjungą iš trečiųjų šalių apimtis padidėjo 30 % Didžiausias kilimas nustatytas 2013–2014 m., kai apimtis padidėjo 48 % Rinkos dalis taip pat smarkiai išaugo – nuo 9 % 2012 m. iki 25 % per PTL. Didžiausias pokytis taip pat buvo 2013–2014 m., kai rinkos dalis padidėjo nuo 13 % iki 28 %. Po KLR didžiausi eksportuotojai buvo Taivanas, Malaizija ir Singapūras. Reikėtų pažymėti, kad importuojant iš Taivano ir Malaizijos galbūt buvo priemonių vengimo atvejų (žr. 4 konstatuojamąją dalį).

               (530)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį elementų importo iš kitų šalių apimtis sumažėjo 47 %. Didžiausias, t. y. 52 %, nuosmukis nustatytas 2013–2014 m., o tarp 2014 m. ir PTL apimtis šiek tiek didėjo (9 %). Dėl to rinkos dalis sumažėjo nuo 70 % 2012 m. iki 51 % per PTL. 2013–2014 m. apimtis mažėjo nuo 75 % iki 48 %, o per PTL šiek tiek padidėjo (trimis procentiniais punktais). Didžiausi elementų eksportuotojai buvo Taivanas ir Malaizija, po jų pagal šį rodiklį buvo KLR ir JAV. Reikėtų pažymėti, kad importuojant iš Taivano ir Malaizijos galbūt buvo priemonių vengimo atvejų (žr. (4) konstatuojamąją dalį).

               (531)

               Vidutinės iš trečiųjų šalių eksportuojamų modulių kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį smarkiai sumažėjo, kaip ir Kinijos ir Sąjungos kainos. Per tą laikotarpį modulių kainos sumažėjo 21 %, o elementų – 45 %. Primenama, kad šioms kainoms galėjo turėti poveikio priemonių vengimo veiksmai (žr. 4 konstatuojamąją dalį).

         4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   4.5.1.   Bendrosios pastabos

               (532)

               Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, turėjusius įtakos Sąjungos pramonės padėčiai nagrinėjamuoju laikotarpiu.

               (533)

               Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija įvertino makroekonominius rodiklius remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, kryžmiškai sutikrintais su kelių Sąjungos gamintojų atsakymais dėl esamos padėties, pateiktais prieš inicijuojant tyrimą, ir atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintais klausimyno atsakymais. Mikroekonominius rodiklius Komisija įvertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis.

               (534)

               Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumas, pajėgumo naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo.

               (535)

               Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

         4.5.2.   Makroekonominiai rodikliai

   4.5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumas ir pajėgumo naudojimas

               (536)

               Bendroji Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumo ir pajėgumo naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  5a lentelė

                  Moduliai: gamyba, gamybos pajėgumas ir pajėgumo naudojimas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Gamybos apimtis (MW)

                           4 604

                           4 449

                           3 262

                           3 409

                              Indeksas

                              100

                              97

                              71

                              74

                           Gamybos pajėgumas (MW)

                           8 624

                           7 907

                           7 391

                           6 467

                              Indeksas

                              100

                              92

                              86

                              75

                           Pajėgumo naudojimas (%)

                           53

                           56

                           44

                           53

                              Indeksas

                              100

                              105

                              83

                              99

                              Šaltinis:„Europressedienst“, atsakymai dėl esamos padėties ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                  5b lentelė

                  Elementai: gamyba, gamybos pajėgumas ir pajėgumo naudojimas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Gamybos apimtis (MW)

                           1 066

                           7 34

                           1 096

                           1 270

                              Indeksas

                              100

                              69

                              103

                              119

                           Gamybos pajėgumas (MW)

                           2 384

                           1 844

                           1 778

                           1 811

                              Indeksas

                              100

                              77

                              75

                              76

                           Pajėgumo naudojimas (%)

                           45

                           40

                           62

                           70

                              Indeksas

                              100

                              89

                              138

                              157

                              Šaltinis:„Europressedienst“, atsakymai dėl esamos padėties ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               (537)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendroji Sąjungos modulių gamyba sumažėjo 26 %, tačiau tarp 2014 m. ir PTL ji padidėjo 4,5 %. Kadangi mažėjo vartojimas, gamybos pajėgumas atitiko mažėjančios gamybos tendenciją ir nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat sumažėjo 25 % Todėl nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki pabaigos pajėgumo naudojimo norma liko stabili, o per PTL pasiekė 53 %. Vis dėlto tarp 2014 m. ir PTL pajėgumo naudojimas smarkiai (9 % punktais) padidėjo (iš viso padidėjimas buvo 19 %). Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos modulių gamintojų pajėgumo naudojimo norma buvo kur kas didesnė ir per PTL ji pasiekė 85 %, t. y. palyginti su 2012 m. (61 %), ji padidėjo 39 %.

               (538)

               Sąjungos elementų gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 % 2012–2013 m. gamyba sumažėjo 31 %, tačiau 2013–2014 m. ji padidėjo 49 % ir dar 15 % tarp 2014 m. ir PTL. Tai sutapo su kompensacinių priemonių nustatymu 2013 m. gruodžio mėn. ir nepaisant to, kad 2012–2014 m. vartojimas nuosekliai mažėjo, tarp 2014 m. ir PTL jis padidėjo. Gamybos pajėgumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 24 % ir dėl to smarkiai padidėjo pajėgumo naudojimo norma (nuo 45 % 2012 m. iki 70 % per PTL). Panašiai kaip ir modulių gamintojų, atrinktų elementų gamintojų pajėgumo naudojimo norma buvo kur kas didesnė nei visos Sąjungos pramonės (86 %), kuri nagrinėjamuoju laikotarpiu liko stabili.

               (539)

               Taigi, sumažėjus vartojimui Sąjungos pramonė sumažino savo pajėgumą. Be to, palyginti su 2014 m., per PTL Sąjungos pramonė padidino gamybą ir taip dar labiau pagerino pajėgumo naudojimo normą.

         4.5.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (540)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  6a lentelė

                  Moduliai: pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Bendroji pardavimo Sąjungoje (uždarojoje ir atvirojoje rinkose) apimtis (MW)

                           4 143

                           4 000

                           2 398

                           2 465

                              Indeksas

                              100

                              97

                              58

                              60

                           Rinkos dalis (%)

                           25

                           38

                           32

                           35

                              Indeksas

                              100

                              149

                              128

                              140

                              Šaltinis:„Europressedienst“, atsakymai dėl esamos padėties ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                  6b lentelė

                  Elementai: pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Bendroji pardavimo Sąjungoje (uždarojoje ir atvirojoje rinkose) apimtis (MW)

                           1 045

                           729

                           1 069

                           1 136

                              Indeksas

                              100

                              70

                              102

                              109

                           Rinkos dalis (%)

                           23

                           16

                           33

                           33

                              Indeksas

                              100

                              72

                              144

                              147

                              Šaltinis:„Europressedienst“, atsakymai dėl esamos padėties ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               (541)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu modulių pardavimo apimtis sumažėjo 40 % Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu 56 % sumažėjus vartojimui atitinkama rinkos dalis smarkiai padidėjo (40 %) ir per PTL pasiekė 35 %.

               (542)

               Sąjungos pramonės elementų pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 9 %. Todėl rinkos dalis padidėjo nuo 23 % 2012 m. iki 33 % per PTL, o vartojimas sumažėjo kur kas mažiau nei modulių (26 %).

               (543)

               Mažėjant vartojimui ir įsigaliojus kompensacinėms priemonėms Sąjungos pramonė vis dėlto padidino tiek modulių, tiek elementų rinkos dalį.

         4.5.2.3.   Užimtumas ir našumas

               (544)

               Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  7a lentelė

                  Moduliai: užimtumas ir našumas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Darbuotojų skaičius

                           17 321

                           13 918

                           6 506

                           6 303

                              Indeksas

                              100

                              80

                              38

                              36

                           Našumas (kW/darbuotojui)

                           266

                           320

                           501

                           541

                              Indeksas

                              100

                              120

                              189

                              203

                              Šaltinis:„Europressedienst“, atsakymai dėl esamos padėties ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                  7b lentelė

                  Elementai: užimtumas ir našumas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Darbuotojų skaičius

                           2 876

                           1 511

                           1 846

                           1 770

                              Indeksas

                              100

                              53

                              64

                              62

                           Našumas (kW/darbuotojui)

                           371

                           486

                           594

                           717

                              Indeksas

                              100

                              131

                              160

                              194

                              Šaltinis:„Europressedienst“, atsakymai dėl esamos padėties ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               (545)

               Su moduliais ir elementais susijęs užimtumas tarp 2012 m. ir PTL sumažėjo atitinkamai 64 % ir 38 % Didžiausias su moduliais susijusių darbuotojų skaičiaus nuosmukis (53 %) nustatytas 2013–2014 m., nors gamybos apimtis tuo laikotarpiu krito kur kas mažiau (27 %). Su elementais susijusių darbuotojų skaičius 2013–2014 m. padidėjo 22 %, tačiau tai taip pat kur kas mažiau, palyginti su tuo laikotarpiu padidėjusia gamyba (49 %). Todėl tiek modulių, tiek elementų gamybos našumas nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai padidėjo (atitinkamai 103 % ir 94 %). 2013–2014 m. modulių gamybos našumas padidėjo 57 %, o elementų – 22 %.

               (546)

               Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis paprieštaravo Komisijos išvadoms dėl Sąjungos pramonės darbuotojų skaičiaus, teigdama, kad didžiausios bendrovės „SolarWorld“ elementų ir modulių gamybos padalinių darbuotojai apskaityti du kartus. „SolarWorld“ ir visų kitų atrinktų bendrovių darbuotojų skaičiaus duomenys tinkamai patikrinti ir užtikrinta, kad nė vienas vertikaliai integruotų bendrovių darbuotojas nebūtų apskaitytas du kartus. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

         4.5.2.4.   Subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo

               (547)

               Kaip paaiškinta 3 skirsnyje, Komisija nustatė, kad per peržiūros tyrimo laikotarpį subsidijavimas tęsėsi ir todėl yra didelė tikimybė, kad FV produktų pramonė ir toliau bus subsidijuojama, jei bus leista nebetaikyti priemonių.

               (548)

               Vis dėlto išnagrinėjus žalos rodiklius nustatyta, kad galiojančios priemonės teigiamai paveikė Sąjungos pramonę ir ši atsigauna nuo ankstesnio subsidijuoto importo poveikio.

         4.5.3.   Mikroekonominiai rodikliai

               (549)

               Atrinkti tik trys elementų gamintojai, iš kurių du yra „ES ProSun“ nariai. Jie bendradarbiavo teikiant prašymą, į kurį įtraukti abiejų gamintojų duomenys. Todėl visi skaičiai, susiję su elementų mikroekonominiais rodikliais, kuriuos galima tiesiogiai susieti su trečiąja bendrove, kuri nėra „ES ProSun“ narė, pateikiami kaip intervalai, kad būtų užtikrintas šio Sąjungos gamintojo, bendradarbiavusio atliekant tyrimą, konfidencialumas.

         4.5.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (550)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8a lentelė

                  Moduliai: pardavimo kainos Sąjungoje

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)

                           790

                           651

                           618

                           593

                              Indeksas

                              100

                              82

                              78

                              75

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/kW)

                           1 112

                           813

                           648

                           627

                              Indeksas

                              100

                              73

                              58

                              56

                              Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                  8b lentelė

                  Elementai: pardavimo kainos Sąjungoje

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Vidutinės pardavimo kainos Sąjungos laisvojoje rinkoje (EUR/kW)

                           378–418

                           307–339

                           239–264

                           258–284

                              Indeksas

                              100

                              81

                              63

                              68

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/kW)

                           587–648

                           402–444

                           347–384

                           338–373

                              Indeksas

                              100

                              69

                              59

                              58

                              Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

               (551)

               Iš lentelės duomenų matyti, kaip keitėsi vieneto pardavimo kaina Sąjungos laisvojoje rinkoje, palyginti su atitinkamomis gamybos sąnaudomis. Modulių pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo net 25 %, o elementų – net 32 % Nagrinėjamuoju laikotarpiu modulių vieneto pardavimo kainos nuolat mažėjo, o elementų kainos tarp 2014 m. ir PTL padidėjo 5 % punktais. Elementų pardavimas laisvojoje rinkoje sudarė mažiau nei 5 % visos atrinktų gamintojų produkcijos, be to, vienas gamintojas pardavė didelį kiekį labai mažomis kainomis, ketindamas nutraukti savo veiklą ES. Todėl remiantis šiuo rodikliu nebuvo galimybės daryti reikšmingų išvadų. Kai kurie atrinkti gamintojai uždarajam naudojimui skirtus elementus perdavė ar pristatė moduliams gaminti pagal kitas metodikas (taikydami sandorių kainodarą remdamiesi virtualios rinkos kaina, faktinėmis sąnaudomis pagrįstus sandorius ir pan.). Todėl remiantis uždarojo naudojimo kainų raida taip pat nebuvo galima daryti reikšmingų išvadų.

               (552)

               Vieneto gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat smarkiai sumažėjo (modulių – 46 %, elementų – 42 %).

               (553)

               Modulių pardavimo kainos vidutiniškai buvo mažesnės nei vieneto gamybos sąnaudos, tačiau šis skirtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu nuosekliai mažėjo, ypač 2013 m. nustačius priemones. 2012 m. modulių pardavimo kaina sudarė tik 71 % vieneto gamybos sąnaudų, 2013 m. – jau 80 %, 2014 m. – 94 %, o per PTL – 94,5 %. Todėl tarp 2013 m. ir PTL pardavimo kainos ir gamybos sąnaudų skirtumas smarkiai sumažėjo (14 % punktų).

               (554)

               2012 m. elementų pardavimo kaina sudarė 60–67 % vieneto gamybos sąnaudų, 2013 m. – 72–80 %, 2014 m. – 65–72 %, o per PTL – 72–79 %. Vis dėlto, kaip paaiškinta pirmiau, per 2014 m. ir PTL šiai tendencijai didelį poveikį turėjo išskirtinai mažos vieno Sąjungos gamintojo kainos. Kitų dviejų atrinktų bendrovių rodiklių tendencijos buvo 75–80 % 2014 m. ir 81–86 % per PTL, iš esmės kaip ir dėl modulių.

               (555)

               Apskritai pramonė pradėjo atsigauti nuo ankstesnio subsidijavimo, bet taip pat dėjo didesnes pastangas, kad vėl taptų konkurencinga, visų pirma didindama Sąjungos pramonės darbo jėgos našumą, kaip nurodyta (544) konstatuojamojoje dalyje, todėl jai pavyko padidinti gamybos našumą ir geriau naudoti pajėgumą.

         4.5.3.2.   Darbo sąnaudos

               (556)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  9a lentelė

                  Moduliai: vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                           32 918

                           38 245

                           36 577

                           38 343

                              Indeksas

                              100

                              116

                              111

                              116

                              Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                  9b lentelė

                  Elementai: vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                           41 289 –45 590

                           45 002 –49 689

                           45 188 –49 895

                           47 825 –52 807

                              Indeksas

                              100

                              109

                              109

                              116

                              Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

               (557)

               Tiek su moduliais, tiek su elementais susijusios vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui tarp 2012 m. ir PTL padidėjo 16 % Padidėjimas buvo daugiausia susijęs su išeitinėmis išmokomis, sumokėtomis racionalizuojant darbuotojų skaičių, ir darbo užmokesčio infliacija.

         4.5.3.3.   Atsargos

               (558)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10a lentelė

                  Moduliai: atsargos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (kW)

                           186 533

                           114 792

                           196 944

                           191 207

                              Indeksas

                              100

                              62

                              106

                              103

                           Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%)

                           33

                           13

                           13

                           11

                              Indeksas

                              100

                              40

                              38

                              34

                              Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                  10b lentelė

                  Elementai: atsargos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (MW)

                           53 029 –58 553

                           90 079 –99 462

                           99 999 –110 415

                           135 492 –149 606

                              Indeksas

                              100

                              170

                              189

                              256

                           Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%)

                           18

                           23 %

                           12

                           14

                              Indeksas

                              100

                              125

                              68

                              80

                              Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

               (559)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu modulių atsargos padidėjo šiek tiek (3 %), o elementų – smarkiai (156 %) Tačiau bendrosios gamybos procentine dalimi išreikštos atsargos sumažėjo: tiek modulių (66 %), tiek elementų (20 %).

               (560)

               Šiame sektoriuje atsargos negali būti laikomos tinkamu žalos rodikliu, nes gamyba ir pardavimas daugiausia grindžiami užsakymais ir atitinkamai gamintojai paprastai nekaupia daug atsargų.

         4.5.3.4.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą

               (561)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  11a lentelė

                  Moduliai: pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas, įskaitant „Jabil“ (pardavimo apyvartos %) (60)

                           – 24,4/– 29,5

                           – 24,4/– 29,5

                           – 6,8/– 8,2

                           – 7,7/– 9,3

                              Indeksas

                              100

                              100

                              361/298

                              319/264

                           Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas, išskyrus „Jabil“ (pardavimo apyvartos %)

                           – 32,7

                           – 27,2

                           – 8,7

                           – 9,5

                              Indeksas

                              100

                              120

                              376

                              344

                           Grynųjų pinigų srautas (EUR)

                           – 129 864 423

                           – 69 402 391

                           – 18 231 488

                           – 145 258 620

                              Indeksas

                              100

                              187

                              712

                              89

                           Investicijos (EUR)

                           24 134 924

                           12 407 723

                           17 333 494

                           24 565 553

                              Indeksas

                              100

                              51

                              72

                              102

                           Investicijų grąža

                           – 6 %

                           – 10 %

                           – 3 %

                           – 2 %

                              Indeksas

                              100

                              55

                              193

                              258

                              Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                  11b lentelė

                  Elementai: pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

                           – 37,7 – – 41,6

                           – 7,2 – – 7,9

                           – 26,6 – – 29,3

                           – 36,8 – – 40,7

                              Indeksas

                              100

                              527

                              142

                              102

                           Grynųjų pinigų srautas (EUR)

                           – 41 934 911  – – 46 303 131

                           – 17 537 454  – – 19 364 273

                           – 12 414 052  – – 13 707 182

                           – 29 027 946  – – 32 051 690

                              Indeksas

                              100

                              239

                              338

                              144

                           Investicijos (EUR)

                           29 435 820 –32 502 051

                           26 074 619 –28 790 726

                           7 001 485 –7 730 807

                           11 429 509 –12 620 083

                              Indeksas

                              100

                              89

                              24

                              39

                           Investicijų grąža (%)

                           – 6,0 – – 6,7

                           – 2,5 – – 2,7

                           – 24,6 – – 27,2

                           – 31,8 – – 35,1

                              Indeksas

                              100

                              246

                              25

                              19

                              Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

               (562)

               Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

               (563)

               Kaip nurodyta 507 konstatuojamojoje dalyje, viena iš atrinktų bendrovių („Jabil“) vykdo tik surinkimą ir modulių neparduoda. Jos pelningumo tendencija buvo kitokia. Ji visu nagrinėjamuoju laikotarpiu veikė pelningai, o per PTL pelningumas dar padidėjo ir pasiekė 5–15 %. Tačiau savo pelną „Jabil“ gavo iš mokesčių, kuriuos jai moka klientai už surinkimo paslaugas, ne parduodama modulius. Be to, ji nepatyrė su modulių pardavimu susijusių išlaidų, pvz., rinkodaros (jos patirtos išlaidos buvo susijusios tik su naujų gamybos rangovų paieška). Jos sąnaudų struktūra taip pat kitokia nei įprastų modulių gamintojų, kurie visiškai atsakingi už savo produkto gamybą ir pardavimą. Pavyzdžiui, „Jabil“ apyvartinės lėšos, atsargų laikymo sąnaudos, mokėtinos ir gautinos sumos taip pat buvo mažesnės, kaip ir išlaidos MTTP.

               (564)

               Komisija pastebėjo, kad 11a lentelės pirmos skilties pelningumo rodiklį sudarė dviejų skirtingų grupių duomenys. Viena vertus, įtraukti modulių gamintojų, kurie gamina ir parduoda produktą, duomenys. Kita vertus, taip pat įtraukti atrinktos bendrovės „Jabil“, kuri tik surenka modulius, duomenys. Norėdama įvertinti tikrąją pramonės padėtį Komisija nusprendė tolesnei analizei šias dvi grupes atskirti. Todėl 11a lentelė papildyta antrąja skiltimi, pagal kurią, kaip manoma, galima patikimiau įvertinti Sąjungos modulių pramonės pelningumą.

               (565)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinkti modulių gamintojai, išskyrus „Jabil“, veikė nuostolingai. Tačiau tuo laikotarpiu nuostoliai sumažėjo 244 % Palyginti su 2012 m., 2013 jie sumažėjo 5,5 % punkto. Tai sutapo su priemonių įsigaliojimu (laikinosios priemonės įsigaliojo 2013 m. birželio 6 d.). 2013–2014 m., kai priemonės galiojo jau visus metus, nuostoliai sumažėjo dar labiau (18,5 % punkto). Per PTL nuostoliai šiek tiek padidėjo (0,8 % punkto). Tačiau šį padidėjimą daugiausia lėmė vieno Sąjungos gamintojo, kuris vėliau nusprendė nutraukti gamybą, patirti nuostoliai. Visų kitų atrinktų Sąjungos gamintojų nuostoliai per PTL, palyginti su 2014 m., toliau mažėjo.

               (566)

               Atskleidus faktus kelios šalys suabejojo „Jabil“ duomenų neįtraukimu į likusios Sąjungos modulių pramonės pelno rodiklius. Jos teigė, kad „Jabil“ yra retas pelningo gamintojo pavyzdys ir jo neįtraukti buvo nenuoseklu, palyginti su sprendimu per lygiagretų antidempingo tyrimą atsižvelgti į panašios šalies gamintoją, kuris taiko žaliavų perdirbimo sutartį, pagal kurią jo parduodamus modulius surenka kita bendrovė. Priešingai, nei teigė šios šalys, Komisija iš tiesų atsižvelgė į „Jabil“ duomenis nagrinėdama pelningumą. Norėdama tiksliau išnagrinėti jautrumą Komisija pateikė du atskirus duomenų rinkinius. Iš jų matyti, kad net įtraukiant „Jabil“ Sąjungos pramonė (vidutiniškai ir vertinant visumą) yra nuostolinga. Taip pat matyti, kad Sąjungos gamintojai gali būti labai skirtingi, priklausomai nuo jų veiklos modelių (žr. (513) ir (563) konstatuojamąsias dalis). Todėl šis teiginys turi būti atmestas. Be to, Komisija pažymi, kad bet kuriuo atveju metodinių nenuoseklumų vertinant panašios šalies gamintoją ir Sąjungos pramonę nėra. Panašios šalies gamintojas gana panašus į „Jabil“ klientus ir jo veikla nepanaši į „Jabil“ veiklos modelį. Panašios šalies gamintojas prisiima visą atsakomybę už kitos bendrovės surenkamų modulių pardavimą, o „Jabil“ teikia surinkimo paslaugą, už kurią klientai moka žaliavų perdirbimo mokestį. Komisija taip pat ir dėl šios priežasties atlikdama žalos analizę daugiausia dėmesio skyrė „Jabil“ ir kitų Sąjungos gamintojų, kurių padėtis tokia pati, kaip ir panašios šalies gamintojo, tarpusavio sandoriams (žr. lygiagretaus galutinių antidempingo priemonių reglamento 52 konstatuojamąją dalį).

               (567)

               Elementų gamintojų nuostoliai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 2 %. 2012–2013 m. jie sumažėjo 31,9 % punkto, bet 2013–2014 m. vėl padidėjo 20,3 % punkto ir dar 10,7 % punkto tarp 2014 m. ir PTL. Tačiau elementų gamintojų pelningumą paveikė dvejos ypatingos aplinkybės. Pirma, vienas iš atrinktų gamintojų pateko į rinką nagrinėjamuoju laikotarpiu, tačiau per paskutinius jo metus pakeitė kai kurių savo sąnaudų apskaitą ir todėl labai padidėjo nuostolių rodikliai. Antra, kito atrinkto gamintojo pardavimo kainos per PTL, kai jis stabdė savo gamybos veiklą, buvo ypač mažos ir todėl labai nuostolingos. Tuo tarpu trečio atrinkto gamintojo nuostoliai nagrinėjamuoju laikotarpiu nuosekliai mažėjo.

               (568)

               Grynųjų pinigų srautu apibūdinamas Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Tarp 2012 m. ir PTL jo raidos tendencijos taip pat buvo neigiamos, kaip ir pelningumo. Modulių grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 %, o elementų – 44 % 2014 m. tiek modulių, tiek elementų grynųjų pinigų srauto svyravimams turėjo įtakos vieno didelio Sąjungos gamintojo ypatingos aplinkybės. Jis labai pigiai įsigijo veikiančią gamyklą ir turėjo restruktūrizuoti jos skolą. 2015 m. jis toliau mokėjo dideles sumas paskoloms grąžinti, todėl jo finansinės veiklos grynųjų pinigų srautas buvo neigiamas. Reikia pažymėti, kad šio gamintojo nurodytas einamosios veiklos grynųjų pinigų srautas buvo teigiamas, o veiklos rezultatai, palyginti su 2014 m., smarkiai pagerėjo. Dviejų kitų Sąjungos modulių gamintojų grynųjų pinigų srautas per PTL buvo teigiamas ir gerėjo, o dviejų kitų elementų gamintojų šis rodiklis buvo neigiamas, bet taip pat gerėjo.

               (569)

               Lentelėse parodyta, kad Sąjungos pramonė tarp 2012 m. ir PTL 2 % padidino investicijas į modulius. 2013–2014 m. investicijos padidėjo 40 %, o tarp 2013 m. ir PTL – 98 %

               (570)

               Investicijos į elementus tarp 2012 m. ir PTL iš viso sumažėjo 61 % Bendrąją investicijų į elementus tendenciją taip pat paveikė vieno atrinkto Sąjungos gamintojo sprendimas nutraukti gamybą. Dviejų kitų atrinktų gamintojų investicijos tarp 2014 m. ir PTL padidėjo keturis kartus.

               (571)

               Atskleidus faktus kelios šalys pažymėjo, kad per visą nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos į elementus mažėjo ir joms nustatytos priemonės neturėjo teigiamo poveikio. Pirma, nepaisant to, kad tai tiesa visų atrinktų bendrovių atžvilgiu, kaip minėta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, šią tendenciją paveikė vieno atrinkto Sąjungos gamintojo sprendimas nutraukti gamybą. Šio gamintojo investicijos laikotarpio pradžioje buvo didelės, o pabaigoje – beveik jokių. Antra, kitas atrinktas gamintojas 2013 m. investavo veiklai pradėti ir jo veiksmai atitinka tais metais apskritai labai padidėjusių investicijų tendenciją. Trečia, kai įsigaliojusios priemonės pradėjo veikti bendrovių pelningumą, visų atrinktų bendrovių investicijos tarp 2014 m. ir PTL didėjo, nes du veiklos nenutraukę atrinkti gamintojai per tą laikotarpį keturis kartus padidino savo investicijas. Todėl teiginys, kad nustatytos priemonės neturėjo teigiamo poveikio investicijoms, buvo atmestas.

               (572)

               Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Visu nagrinėjamuoju laikotarpiu ji buvo neigiama, nes Sąjungos pramonė patyrė grynųjų nuostolių. Nagrinėjamuoju laikotarpiu modulių investicijų grąža padidėjo 4 % punktais, o 2014 m. ir per PTL, palyginti su 2013 m., padidėjo dar labiau, atitinkamai 7 ir 8 % punktais. Nagrinėjamuoju laikotarpiu elementų investicijų grąža sumažėjo 25,8–28,4 % punkto.

         4.6.   Išvada dėl žalos

               (573)

               Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei toliau buvo daroma žala, nes pirminės priemonės buvo nustatytos tik neseniai, o subsidijavimas ir žalos lygis, nustatyti per ankstesnį tyrimą, buvo dideli. Be to, prie žalos tęsimosi prisidėjo nustatyti priemonių vengimo veiksmai, kaip nurodyta (4) konstatuojamojoje dalyje. Vis dėlto nuo 2013 m. vidurio (laikinosios priemonės įsigaliojo 2013 m. birželio 6 d.) ir ypač 2014 m. (pirmieji metai, kai visą laiką galiojo kompensacinės priemonės) bei per PTL Sąjungos pramonė palaipsniui ėmė atsigauti.

               (574)

               Kai kurių žalos rodiklių tendencijos buvo teigiamos. Sąjungos modulių pramonė padidino Sąjungos modulių pardavimo apimtį 2,8 % ir todėl tarp 2014 m. ir PTL jos užimama rinkos dalis padidėjo 9,4 % Per tą laikotarpį Sąjungos pramonė padidino uždarojo naudojimo mastą ir Sąjungos elementų pardavimo apimtį 6,3 % bei išlaikė 33 % rinkos dalį. Be to, per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonė geriau naudojo savo pajėgumą (9 % punktais modulių ir 8 % punktais – elementų), nes padidėjo gamybos apimtis ir sumažėjo esamas pajėgumas. Taip pat labai padidėjo našumas ir atitinkamai sumažėjo pardavimo kainų ir vidutinių gamybos sąnaudų skirtumas. Be to, kainos nebebuvo priverstinai mažinamos Kinijos eksporto, nes buvo laikomasi MIK (per TPL modulių kainos nebuvo priverstinai mažinamos, o elementų kainos – labai nedaug). Todėl nepaisant to, kad per PTL Sąjungos pramonė vis dar veikė nuostolingai, palyginti su 2012 m. ir 2013 m. su moduliais susiję nuostoliai smarkiai sumažėjo. Vis dėlto Sąjungos pramonės su elementais susiję nuostoliai nesumažėjo, nes, kaip paaiškinta (568) konstatuojamojoje dalyje, jiems turėjo įtakos ypatingos dviejų atrinktų gamintojų aplinkybės. Tačiau trečio atrinkto gamintojo nuostoliai per PTL mažėjo ir atitiko moduliams būdingą tendenciją.

               (575)

               Sąjungos pramonė taip pat padidino investicijas į modulius ir elementus tarp 2014 m. ir PTL (atitinkamai 41 % ir 63 %).

               (576)

               Vis dėlto nepaisant padarytų pastangų ir visų susijusių teigiamų tendencijų Sąjungos pramonė neatsigavo nuo ankstesnio subsidijuoto Kinijos eksportuotojų importo poveikio. Kaip minėta, per PTL ir elementų, ir modulių gamintojai patyrė nuostolių, jų grynųjų pinigų srautai ir investicijų grąža buvo neigiami. Be to, nepaisant to, kad Kinijos eksportuojamų modulių importo apimtis sumažėjo, jų rinkos dalis vis dar didesnė nei vieno iš Sąjungos gamintojų. Elementų importo apimtis, palyginti su 2012 m., per PTL smarkiai padidėjo (65 %) ir atitinkamai išaugo rinkos dalis. Kinijos elementų importo netiesioginį poveikį jautė ir uždarajam naudojimui skirtų modulių gamintojų rinka, kuri dėl šio poveikio negalėjo toliau augti. Į Sąjungos rinką nenustojo patekti didelės apimties Kinijos importas už Sąjungos pramonės gamybos sąnaudas mažesnėmis kainomis.

               (577)

               Atskleidus faktus kelios šalys teigė, kad Komisija neįvertino iš trečiųjų šalių dideliais kiekiais ir už Kinijos mažesnėmis kainomis importuojamų modulių poveikio Sąjungos pramonei.

               (578)

               Komisija pripažino, kad iš trečiųjų šalių importuojami moduliai – svarbus veiksnys vertinant ES pramonės padėtį, tačiau šis importas kur kas mažiau svarbus nei Kinijos: jo rinkos dalis buvo 25 % (įskaitant modulius, kurie realiai buvo Kinijos, bet kurių atžvilgiu priemonių buvo išvengiama), o Kinijos importo rinkos dalis per PTL buvo 41 % (o atsižvelgiant į priemonių vengimą – faktiškai didesnė). Be to, tarp 2014 m. ir PTL importo iš trečiųjų šalių rinkos dalis sumažėjo 10 %, o Kinijos importo dalis per tą patį laikotarpį padidėjo 4,9 % Šie du veiksniai įrodo, kad Kinijos importas Sąjungos pramonei turi kur kas didesnį poveikį, nei importas iš trečiųjų šalių. Be to, iš trečiųjų šalių importuojamų modulių kainos nebuvo mažesnės nei Kinijos eksporto kainos. Kaip matyti 4a lentelėje, viso importo iš trečiųjų šalių vidutinės svertinės kainos per PTL buvo 550 EUR/kW, t. y. didesnės nei vidutinė Kinijos eksporto kaina (544 EUR/kW). Todėl šie argumentai buvo atmesti.

               (579)

               Kalbėdamos apie elementus kelios šalys teigė, kad žalą darė trečiųjų šalių importas, nes, palyginti su 2014 m., per PTL pelningumas sumažėjo dėl sumažėjusio importo iš Kinijos ir tuo pat metu padidėjusio importo iš trečiųjų šalių.

               (580)

               Visų pirma, kaip nurodyta 567 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų gamintojų per PTL padidėjusius nuostolius paveikė ypatingos dviejų Sąjungos elementų gamintojų aplinkybės, o trečiojo (didžiausio) gamintojo pelningumas per PTL padidėjo, palyginti su 2014 m. Antra, nors tarp 2014 m. ir PTL importas iš Kinijos sumažėjo 3 % punktais, tarp 2013 m. ir PTL jis padidėjo 7 % punktais, nepaisant priemonių įsigaliojimo. Todėl Kinijos importas toliau darė didelį poveikį Sąjungos pramonei. Trečia, importas iš trečiųjų šalių iš tiesų padidėjo 2 % punktais tarp 2014 m. ir PTL, tačiau tarp 2013 m. ir PTL jis sumažėjo 24 % punktais. Todėl laikotarpiu po priemonių nustatymo jo poveikis Sąjungos pramonei iš tiesų sumažėjo. Todėl teiginys, kad žalą sukėlė importas iš trečiųjų šalių, buvo atmestas.

               (581)

               Atskleidus faktus KV teigė, kad kai kurie žalos rodikliai pagerėjo tik per PTL, o ne iš karto nustačius priemones. Todėl nėra aiškios sąsajos tarp priemonių nustatymo ir įvairių teigiamų tendencijų.

               (582)

               Komisija pripažįsta, kad kai kurie žalos rodikliai, pvz., modulių rinkos dalies, gamybos ir pajėgumo naudojimo, pagerėjo tik per PTL, o ne 2014 m. Vis dėlto, atsižvelgiant į per ankstesnį tyrimą nustatytą subsidijavimo ir žalos dydį, tam, kad visai pramonei būdingos neigiamos tendencijos pasikeistų, prireikė laiko. Tai galima paaiškinti tuo, kad tuo metu, kai buvo nustatomos pirminės priemonės, Sąjungos pramonė jau pradėjo konsoliduotis, t. y. daugelis gamintojų buvo visai arba beveik bankrutavę, tačiau iš rinkos jie pasitraukė tik 2014 m. Tai smarkiai paveikė visus makrorodiklius, kuriuos apskaičiuojant taip pat buvo įtraukiamos ir tos bendrovės. Taip pat verta pažymėti, kad kai kurie rodikliai, kaip antai rinkos dalies, gamybos, pajėgumo naudojimo ir gamybos pajėgumo, kurių tendencijos visos Sąjungos pramonės lygmeniu buvo neigiamos, atrinktų Sąjungos modulių ir elementų gamintojų lygmeniu 2014 m. jau buvo teigiamos. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (583)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės padėtis gera ir ji visiškai atsigavo nuo ankstesnės žalos. Atskleidus faktus šios šalys pakartojo šiuos savo teiginius. Visų pirma teigta, kad didžiausių Sąjungos modulių gamintojų „SolarWorld“ ir „Jabil“ finansinės ataskaitos rodo, kad jų Sąjungoje vykdoma veikla per pastaruosius keletą metų augo, didėjo gamybos apimtis, pajėgumas, pajėgumo naudojimas, eksporto pardavimo apimtis ir našumas, o gamybos sąnaudos ir atsargos mažėjo.

               (584)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų (įskaitant „SolarWorld“ ir „Jabil“) gamybos apimtis, pajėgumas, pajėgumo naudojimas, eksporto pardavimo apimtis ir našumas didėjo, o gamybos sąnaudos ir atsargos mažėjo 2014 m. ir per PTL. Vis dėlto teiginys, kad pramonė visiškai atsigavo nuo ankstesnės žalos, prieštarauja tyrimo išvadoms, pagrįstoms faktiniais patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis. Visų pirma daugelis mikroekonominių rodiklių (kaip antai pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža) pagrįsti tik pardavimu nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Be to, kai kurios atrinktos bendrovės nemažą dalį produkcijos gamino ne Sąjungoje ir šie duomenys neįtraukti į mikroekonominius rodiklius. Tuo tarpu viešai prieinamuose finansiniuose dokumentuose atsižvelgiama į visą atitinkamų bendrovių veiklą ir dažnai pateikiama visų grupių konsoliduotų sąskaitų informacija. Taigi, išvados dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje, buvo pagrįstos ne viešai prieinamais finansiniais dokumentais, o tik atliekant tyrimą gauta išsamesne ir patikrinta informacija apie padėtį Sąjungoje. Be to, išvados dėl Sąjungos pramonės padėties buvo pagrįstos visų atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis, ne vien „SolarWorld“ ir „Jabil“. Galiausiai, kaip paaiškinta pirmiau, „Jabil“ tik surenka modulius, neprisiimdama sutartinės atsakomybės už jų pardavimą. Todėl analizuojant Sąjungos pramonės padėtį į šios bendrovės pelną neatsižvelgta. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (585)

               Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija turėjo atsižvelgti į didelių „SolarWorld“ investicijų poveikį. Teigiama, kad jos neigiamai paveikė šią bendrovę ir visą pramonę, nes jai tenka didelė visos Sąjungos pramonės produkcijos dalis.

               (586)

               Pirma, šalies minėtos investicijos padarytos 2015 m. ir susijusios ne tik su elementais ir moduliais, bet ir su kita ES gamyba, pvz., plokštelių (61). Todėl šios investicijos tik iš dalies paveikė bendrovės su moduliais ir elementais susijusios veiklos pelningumo vertinimą. Antra, kaip nurodė kitos šalys, „SolarWorld“ grupės Europos ir ne Europos veiklos 2016 m. (62) rezultatai buvo teigiami. Šiuo etapu tai neįrodo, kad padarytos investicijos būtų neigiamai paveikusios bendrovę. Taigi, šis argumentas buvo atmestas.

               (587)

               Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo toliau daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje.

         5.   ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

               (588)

               Siekiant įvertinti žalos tęsimosi tikimybę, jei būtų leista nebetaikyti KLR taikomų priemonių, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį analizuotas galimas importo iš Kinijos poveikis Sąjungos rinkai ir Sąjungos pramonei.

               (589)

               Kaip apibūdinta 4.5 skirsnyje, per PTL Sąjungos pramonei buvo toliau daroma žala. Kaip paaiškinta 3.8 skirsnyje, tikėtina, kad subsidijavimas tęsis ar pasikartos, jei bus leista netaikyti priemonių. Be to, nustatyta, kad leidus netaikyti priemonių subsidijuoto eksporto iš KLR į Sąjungą apimtis būtų didelė, o subsidijuojamos kainos būtų dar mažesnės.

         5.1.   Nepanaudotas pajėgumas, prekybos srautai, Sąjungos rinkos patrauklumas ir KLR eksportuojančių gamintojų kainodaros politika

               (590)

               Visų KLR eksportuojančių gamintojų, bendradarbiaujančių vykdant šį tyrimą, nepanaudotas pajėgumas yra apie 33 %, remiantis jų atrankos klausimyno atsakymais. Vien šių bendrovių nepanaudoto pajėgumo per PTL (apie 10 GW) būtų užtekę visos Sąjungos rinkos poreikiams patenkinti. Reikėtų pažymėti, kad pagal apimtį didžiausių bendradarbiaujančių gamintojų nepanaudotas pajėgumas kur kas mažesnis, o jų pajėgumo panaudojimo rodiklis yra 86–97,8 %

               (591)

               Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis suabejojo šiais duomenimis, teigdama, kad keturi didžiausi Kinijos gamintojai („Trina“, „JA Solar“, „Jinko“ ir „Canadian Solar“) veikė visu pajėgumu. Remiantis ta suinteresuotąja šalimi, šiems keturiems gamintojams tenka daugiau nei 40 % viso Kinijos eksporto (apie 11,2 GW). Atitinkamai tam, kad 2016 m. būtų pasiektas 43 % nepanaudoto pajėgumo rodiklis, kurį nurodė Komisija, visi mažesnieji gamintojai turėtų išnaudoti tik 20 % savo pajėgumo. Suinteresuotoji šalis paprašė Komisijos išsamiau paaiškinti, kaip apskaičiuotas 43 % vidurkis.

               (592)

               Visų pirma, Komisija pažymėjo, kad apskaičiuotasis visų KLR eksportuojančių gamintojų, bendradarbiaujančių vykdant šį tyrimą, nepanaudotas pajėgumas yra apie 33 %, ne 43 %. Be to, minėti šalies apskaičiavimai pagrįsti prielaida, kad „JA Solar“ ir „Canadian Solar“ bendradarbiavo vykdant tyrimą. Šie du gamintojai vykdant tyrimą nebendradarbiavo. Todėl Komisija nežino jų pajėgumo ir pajėgumo naudojimo rodiklių ir į juos minėtuose apskaičiavimuose neatsižvelgta.

               (593)

               Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (594)

               Kaip apskaičiuota, 2015 m. Kinijos modulių gamybos pajėgumas buvo apie 96,3 GW per metus, o 2016 m. jis turėtų pasiekti 108 GW per metus (63). Pasaulinė paklausa 2015 m. buvo apie 50,6 GW ir prognozuota, kad 2016 m. ji padidės iki 61,7 GW (64) arba 68,7 GW, remiantis kitu šaltiniu (65). Todėl Komisija padarė išvadą, kad bendrasis Kinijos gamintojų nepanaudotas pajėgumas 2015 m. smarkiai (47,5 %) viršijo pasaulinę paklausą, o 2016 m. ją viršys 42,9 % arba 36 %, priklausomai nuo šaltinio. Kito šaltinio apskaičiavimais 2015 m. bendroji pasaulinė paklausa buvo 58 GW (66): tokiu atveju Kinijos gamintojų perteklinis pajėgumas 2015 m. būtų 39,8 %.

               (595)

               NET jei ateityje Kinijoje neatsiras naujų pajėgumų, esamas bet kokiu atveju smarkiai viršys prognozuojamą pasaulinę saulės energijos įrenginių metinę paklausą. Iš tiesų, pagal labiausiai tikėtiną scenarijų (vadinamąjį vidutinių prielaidų scenarijų) 2020 m. paklausa pasieks 97 (67) ar 95 GW (68) ir jai patenkinti visiškai pakaks esamo Kinijos pajėgumo. Be to, per pastaruosius 10 metų Kinijos pajėgumas nuolat didėjo. Pavyzdžiui, 2012–2015 m. jis padidėjo daugiau nei dvigubai (nuo 43,8 GW (69) 2012 m. iki 96,3 GW 2015 m.). Remiantis „Bloomberg New Energy Finance“ (BNEF), vien 2016 m. pranešta apie papildomų 2 GW įrenginių statybą (arba ji jau pradėta) Kinijoje. Be to, nėra įrodymų, kad artimoje ateityje Kinijos pajėgumas nedidės, atsižvelgiant į tai, kad per pastaruosius penkerius metus jis nuolat didėjo. Todėl net pagal mažiau tikėtiną scenarijų (vadinamąjį maksimalių prielaidų scenarijų), kad pasaulinė metinė paklausa 2020 m. pasieks 120 GW (70), tikėtina, kad vien Kinijos gamintojų pakaks tokiai paklausai patenkinti, nes jiems tam reikėtų padidinti esamą pajėgumą kur kas lėčiau nei jie tai yra darę, t. y. tik 11,3 % per ketverius metus.

               (596)

               Atskleidus faktus kelios suinteresuotosios šalys suabejojo Komisijos naudotais KLR pajėgumo ir pasaulinio vartojimo duomenimis. Jos teigė, kad „Solar Power Europe“ nėra pakankamai patikimas šaltinis, nes ši asociacija atsižvelgia tik į jau prie tinklo prijungtus modulius, o IHS ir BNEF prognozės yra tikslesnės, nes į jas įtraukiami ir įrengimui įsigyti moduliai.

               (597)

               Vis dėlto Komisija ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse yra išnagrinėjusi IHS duomenis ir prognozes, o BNEF duomenys ne ypač skiriasi nuo IHS. Iš tiesų, 2016 ir 2017 m. BNEF ir IHS įverčiai visiškai sutampa (68,7 GW nuosaikiu scenarijumi ir 70,7 GW optimistiniu, ir atitinkamai 72,9 ir 77,5 GW), o 2018 m. labai skiriasi (BNEF: 83 GW; IHS: 82 GW) (71), o tai paskutiniai metai, kurių BNEF įverčiai parengti. Taigi, šis argumentas buvo atmestas.

               (598)

               Tos pačios šalys taip pat nesutiko su Komisijos nustatytu bendrojo nepanaudoto pajėgumo mastu. Viena iš jų teigė, kad 2016 m. jis buvo 70 GW. Tačiau ji nenurodė informacijos šaltinio ar metodikos, kuriais remiantis ši šalis nustatė tokią vertę. NET jei ji teisinga, apskaičiuotojo nepanaudoto pajėgumo vis tiek užtektų visai pasaulinei paklausai patenkinti net optimistiškiausiu 2016 m. vertinimu (70,7 GW (72)). Nė viena iš kitų šalių nenurodė kokių nors įverčių arba tyrimų ar ataskaitų citatų, kurios leistų teigti, kad Komisijos nustatytą nepanaudotą pajėgumą reikėtų sumažinti. Todėl šių šalių teiginys nepakeičia pirmiau padarytų išvadų.

               (599)

               Kelios suinteresuotosios šalys prieš faktų atskleidimą ir juos atskleidus teigė, kad 1 lygmens bendrovių (73) perteklinis pajėgumas kur kas mažesnis nei 2 ir 3 lygmenų bendrovių. Remiantis BNEF, 2016 m. 1 lygmens bendrovių pajėgumas buvo 46 GW, t. y. mažesnis nei bendras 2 ir 3 lygmenų bendrovių bendrasis pajėgumas (62 GW (74)). Tačiau pasaulinėje rinkoje dalyvauja visų lygmenų Kinijos bendrovės. Nustačius galiojančias priemones į Sąjungą eksportavo ne tik 1 lygmens bendrovės, bet ir 2 ir 3 lygmenų bendrovės, nors šios ir eksportavo mažiau (pastarųjų dalis vertinant Kinijos bendrąjį importą 2014 m. buvo apie 13,6 %). Todėl Komisija mano, kad nustatant Kinijos perteklinį pajėgumą reikėtų atsižvelgti į visų tipų Kinijos eksportuojančių gamintojų pajėgumą.

               (600)

               Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalys paprieštaravo išvadai, kad nustatant Kinijos perteklinį pajėgumą reikėtų atsižvelgti į visų tipų eksportuojančių gamintojų pajėgumą.

               (601)

               Komisija pažymėjo, kad vien 1 lygmens bendrovių turimas pajėgumas sudarė 90 % 2015 m. bendrojo pasaulinio suvartojimo (kaip apskaičiuota, 50,6 GW). Be to, tai, kad 2 ir 3 lygmenų bendrovės vykdė eksportą į ES, net ir mažą, įrodo, kad jos veikia Sąjungos rinkoje ir neapsiriboja pardavimu tik Kinijos ar kitose rinkose. Galiausiai, numatoma, kad 2 ir 3 lygmenų bendrovių importas smarkiai padidės dėl daugiausia 1 lygmens bendrovių neseniai atšauktų įsipareigojimų. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (602)

               Kelios suinteresuotosios šalys prieš faktų atskleidimą ir juos atskleidus tvirtino, kad Kinijos perteklinis pajėgumas labai pervertintas, nes saulės energijos įrenginių pasaulinė paklausa nuolat auga. Iš tiesų, pasaulinė metinė paklausa 2014–2015 m. padidėjo 25 % (nuo 40,3 GW iki 50,6 GW (75)). Tačiau, kaip minėta, Kinijos gamintojų apskaičiuotas perteklinis pajėgumas esamą paklausą viršija 47,5 % Todėl net pagal optimistiškiausią pasaulinės paklausos didėjimo scenarijų Kinijos gamintojai greičiausiai vis tiek turėtų pakankamai nepanaudoto pajėgumo tokiai paklausai patenkinti. Taigi, šis argumentas buvo atmestas.

               (603)

               Kinijos eksportuojančių elementų gamintojų 2016 m. esamas pajėgumas buvo apie 76,6 GW, t. y. 12 % didesnis nei 2015 m. (68 GW) (76). Kadangi pasaulinė elementų paklausa yra daugmaž lygi pasaulinei modulių paklausai, Kinijos eksportuojančių elementų gamintojų perteklinis pajėgumas 2015 m. buvo 25,6 %, o 2016 m. – 19,5 % Be to, 2016 m. Kinijos esamas elementų gamybos pajėgumas sudarė 72,8 % viso esamo pasaulinio pajėgumo, t. y. smarkiai viršijo visų kitų trečiųjų šalių rodiklius. Kitų keturių didžiausių trečiųjų šalių esamas pajėgumas buvo kur kas mažesnis nei Kinijos (Taivano 11 GW, Malaizijos 4 GW, Korėjos 2,7 GW ir Japonijos 1,9 GW). Remdamasi šiais duomenimis Komisija padarė išvadą, kad Kinijos elementų gamybos pajėgumas labai perteklinis.

         5.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (604)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos rinka nebėra patraukli Kinijos gamintojams. Jos tvirtino, kad Kinijos elementų ir modulių gamybos tikėtina kryptis – sparčiai augančios Azijos rinkos, pvz., Japonija ir Indija. Be to, pastaraisiais metais Kinijos vidaus paklausa didėjo ir per pirmąjį 2016 m. ketvirtį pasiekė 50 % Kinijos saulės energijos modulių gamybos. Teigiama, kad iki 2020 m. Kinijoje veiks apie 20 GW pajėgumo įrenginių. Todėl dėl didėjančio saulės energijos įrenginių skaičiaus Kinijoje, Indijoje ir kitose pietryčių Azijos rinkose Kinijos saulės energijos modulių gamyba bus daugiausia skirta didėjančiai paklausiai šiose rinkose patenkinti.

               (605)

               Sutinkama, kad Sąjungos rinka nebėra tokia svarbi, kaip anksčiau, kai ji sudarė iki 60 % metinės pasaulinės įrengtosios galios (2012 m.). Taip pat nesitikima, kad Sąjungos rinka sparčiai augs. Palyginti su kitomis pasaulio šalimis, Sąjungos rinkos augimo prognozės gana nuosaikios. Remiantis „Solar Power Europe“ vidutinių prielaidų scenarijumi, tikėtina, kad Europos saulės energijos metinis vartojimas padidės nuo 8,2 GW iki apytiksliai 15 GW 2020 m. (77) Tačiau į „Solar Power Europe“ įverčius taip pat įtrauktos ES nepriklausančios šalys (Turkija, Šveicarija ir pan.), o 28 Sąjungos valstybių narių augimo prognozės dar mažesnės, t. y. apytiksliai iki 11,6 GW (78) 2020 m.

               (606)

               Vis dėlto Sąjungos rinka lieka svarbi: ji sudaro 14 % visos pasaulinės rinkos ir tikėtina, kad ši dalis išliks reikšminga. Trys ES valstybės narės (JK, Vokietija ir Prancūzija) 2015 m. pateko į didžiausių saulės modulių rinkų dešimtuką. Be to, kaip minėta pirmiau, Kinijos eksportuojančių gamintojų perteklinio pajėgumo pakaktų visai būsimai pasaulinei paklausai patenkinti, įskaitant visas sparčiai augančias rinkas, kaip antai pačios Kinijos, Indijos, Japonijos, Pietų Amerikos ir pan. Be to, inter alia, Kanadai ir JAV nustačius ir įgyvendinus prekybos apsaugos priemones, šių rinkų patrauklumas sumažėjo, todėl Sąjungos rinka taptų dar patrauklesnė, jei priemonės būtų panaikintos.

               (607)

               Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nepaisant prekybos apsaugos nuo importo iš KLR priemonių, JAV yra patraukli rinka, nes taikomų paskatų ir labai stiprios natūralios saulės spinduliuotės. Be to, kaip teigė ta pati šalis, priešingai, nei pirmiau minėta, Indija netaiko prekybos apsaugos nuo importo iš KLR priemonių. Be to, Indija planuoja smarkiai padidinti savo įrengtąją galią.

               (608)

               Dėl JAV Komisija pažymėjo, kad šalis nepateikė jokių įrodymų, kad taikomos paskatos visiškai kompensuoja sunkumus, kuriuos KLR gamintojai patiria dėl taikomų muitų. Komisija iš tiesų neteigė, kad JAV rinka nepatraukli, o tik nurodė, kad dėl muitų ji mažiau patraukli. Dėl Indijos reikėtų pažymėti, kad pasiūlytas muitas nebuvo įgyvendintas ir nustojo galioti 2014 m. birželio mėn. Vis dėlto, net jei Indijoje muitai netaikomi, Kanados ir JAV muitai padidintų Sąjungos rinkos patrauklumą, jei priemonės nebebūtų taikomos. Dėl šio fakto Sąjungos rinka taip pat netampa nepatraukli, nes visi šiame skirsnyje apibūdinti argumentai tebegalioja.

               (609)

               Nepaisant to, kad 2013 m. buvo nustatytos kompensacinės priemonės, Kinijos eksportuojantys gamintojai tebėra labai suinteresuoti Sąjungos rinka, ką įrodo tai, kad jie šioje rinkoje išlaikė tvirtas pozicijas. Kaip nurodyta 4.4 skirsnyje, iš Kinijos importuojamų modulių ir elementų rinkos dalis per PTL buvo atitinkamai 41 ir 16 %, ir, palyginti su importu iš trečiųjų šalių, ji nemažėjo (o elementų net padidėjo). Iš Kinijos importuojamų modulių apimtis ir rinkos dalis kur kas didesnės nei trečiųjų šalių (visų jų bendrai – tik 25 %). Trečiųjų šalių elementų rinkos dalis per PTL buvo 51 %, tačiau tai reiškia, kad, palyginti su 2013 m., kai ji buvo 75 %, rinkos dalis smarkiai sumažėjo (32 %). Be to, nepaisant 2013 m. įsigaliojusių priemonių tarp 2013 m. ir PTL Kinijos elementų importas padidėjo 77,8 % Be to, kaip įrodyta per 2015 m. priemonių vengimo tyrimą, kai kurie Kinijos gamintojai bandė išvengti priemonių ir apeiti jas pasinaudodami pagal importą didžiausiomis trečiosiomis šalimis Taivanu ir Malaizija.

               (610)

               Atskleidus faktus kelios šalys paprieštaravo išvadai, kad Sąjungos rinka tebėra patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Viena iš šalių pažymėjo, kad visos Sąjungos rinkos augimo prognozės turėtų būti sumažintos, remiantis per 2016 m. pirmus 9 mėnesius Sąjungoje 18 %, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjusiu naujų įrenginių skaičiumi, kuriuo remiantis 2016 m. Sąjungos paklausa tebūtų 7,1 GW. Be to, remiantis šiais apskaičiavimais, visos Sąjungos paklausos raidos iki 2020 m. tendencijos būtų pesimistinės. Ši šalis taip pat teigė, kad ateityje neteks patrauklumo ir trys didžiausios Sąjungos rinkos (JK, Vokietija ir Prancūzija).

               (611)

               Iš tiesų, šios suinteresuotosios šalies nurodyta apskaičiuota bendroji Sąjungos paklausa (7,1 GW) 2016 m. būtų gana neblogas rezultatas, nes ji iš esmės atitinka pirminį „Solar Power Europe“ 2016 m. apskaičiavimą pagal vidutinių prielaidų scenarijų (7,3 GW) (79). Todėl šios šalies prognozės, kad, remiantis šiais apskaičiavimais, Sąjungos paklausos raida iki 2020 m. atitiks žemų prielaidų scenarijų, neatitinka jos pačios pateiktų duomenų. Bet kuriuo atveju, net jei paklausa atitiks blogiausią įmanomą scenarijų ir Sąjungos rinkos dalis pasaulinėje rinkoje sumažės, dėl to Sąjungos rinka nebūtinai taps nepatraukli Kinijos eksportui, nes visi kiti minėti argumentai tebegalioja. NET Sąjungos paklausai santykinai mažėjant, palyginti su pasauline paklausa, jos rinka tebėra patraukli Kinijos eksportui. Kitaip nebūtų imamasi priemonių vengimo veiksmų, kaip nustatyta per neseniai atliktus Malaizijos ir Taivano tyrimus.

               (612)

               Dėl teiginio, kad Kinija iki 2020 m. kasmet įrengs 20 GW saulės energijos sistemų, pažymima, kad Komisijai atlikus tyrimą gauta įrodymų, kad KLR negalėtų pasiekti šio aukšto rodiklio. Remiantis rinkos informacija, šis Kinijos rodiklis bus žemesnis dėl tinklų infrastruktūros trūkumo, didelės perteklinės pasiūlos rinkoje ir atsinaujinančiosios energijos subsidijų fondo deficito (80). Kinijos saulės energijos rinkos nuosmukio ir pakilimo ciklai plačiau aptariami (767) konstatuojamojoje dalyje.

               (613)

               Atskleidus faktus viena šalis pacitavo Kinijos nacionalinės energetikos administracijos pranešimą spaudai, kuriame ji paskelbė, kad remiantis kitų penkerių metų saulės energijos plėtros planu iki 2020 m. planuojama įrengti bent 105 GW fotovoltinės energijos pajėgumo. Ši šalis teigė, kad tai dar labiau padidintų paklausą Kinijoje.

               (614)

               Šis bendros įrengtosios galios tikslinis rodiklis (105 GW) yra gana mažas ir, kaip teigia BNEF (81), jis bus pasiektas jau 2017 m. Todėl šis mažas rodiklis nėra svarbus, nes jis leistų daryti prielaidą, kad po 2017 m. augimas sustos, o tai neatitinka Kinijos rinkos augimo prognozių. Be to, (612) konstatuojamojoje dalyje Komisija išnagrinėjo Kinijos rinkos augimo scenarijų, pagal kurį iki 2020 m. ji augs mažiau nei 20 GW. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

               (615)

               Komisija taip pat išnagrinėjo, ar Kinijos importas į Sąjungą būtų vykdomas mažesnėmis kainomis, nei esamos Sąjungos kainos, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               (616)

               Beveik visi eksportuojantys gamintojai, kurie per PTL prekiavo moduliais ir elementais, buvo priėmę įsipareigojimus dėl kainų ir jų eksporto į ES kainos buvo nustatomos remiantis tais įsipareigojimais, pagal kuriuos numatytos minimalios importo kainos. Todėl šios eksporto kainos negali būti laikomos tinkamu rodikliu, pagal kurį būtų galima nustatyti eksportuojančių gamintojų kainodaros politiką, jei priemonės nebūtų taikomos.

               (617)

               Todėl remtasi atrinktų eksportuojančių gamintojų trečiosioms šalims taikytomis kainomis. Nustatyta, kad per PTL atrinktų eksportuojančių gamintojų eksportas į trečiąsias šalis priverstinai sumažino atrinktų Sąjungos gamintojų kainas vidutiniškai 2,2 % (elementų) ir 5,6–9,2 % (modulių). Pateikti duomenys parodo vidutinį priverstinį kainų mažinimą pagal eksportuojančius gamintojus (bendrovių mažiausias ir didžiausias skirtumai). Dėl elementų pateikiamas tik vienas priverstinio kainų mažinimo skirtumas, nes tai vienintelio atrinkto eksportuojančio gamintojo, kuris eksportuoja elementus į Sąjungą, vidutinis priverstinis kainų mažinimas.

               (618)

               Viena iš šalių paprašė pateikti vidutinės svertinės kainos suskirstymą pagal keturias nagrinėjamas eksporto šalis (Čilės, Indijos, Japonijos ir Singapūro), kad galėtų pateikti pastabų dėl priverstinio kainų mažinimo išvadų. Apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą buvo atsižvelgiama ne į kiekvienos trečiosios šalies vidutinę svertinę kainą, o į visų keturių eksporto šalių bendrą vidutinę svertinę kainą, taigi buvo tiksliai atspindėti eksporto kiekiai ir jo kainos. Todėl šis prašymas buvo atmestas.

               (619)

               Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis teigė, kad eksportuojantys gamintojai neturės paskatų daugiau parduoti Sąjungai, jei bus leista nebetaikyti priemonių. Komisijos ši hipotezė neįtikino. Kaip įrodyta nustatytais priverstinio kainų mažinimo skirtumais, eksportuojantys gamintojai galėtų padidinti pardavimo į ES apimtį, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Iš tiesų, kadangi jų Sąjungai taikomos kainos būtų mažesnės nei Sąjungos gamintojų kainos, galima pagrįstai numatyti, kad būtų kovojama dėl didesnės Kinijos eksporto dalies Sąjungos rinkoje. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (620)

               Todėl Komisija padarė išvadą, kad Kinijos importas patektų į Sąjungą mažesnėmis kainomis, nei dabartinės Sąjungos pramonės kainos, ir, tikėtina, šių importuojamų produktų būtų parduodama daugiau ir jie užimtų didesnę rinkos dalį, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

         5.3.   Išvada dėl žalos tęsimosi tikimybės

               (621)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad KLR yra didelis perteklinis tiek modulių, tiek elementų gamybos pajėgumas. Sąjungos rinka savo dydžiu ir pardavimo kainomis tebėra patraukli, ypač palyginti su KLR eksporto į trečiąsias šalis kainų lygiu, ir tą papildomai įrodo ankstesni priemonių vengimo veiksmai. Todėl Komisija mano, kad atsižvelgiant į nustatytą subsidijavimo tęsimąsi ir tikėtiną pasikartojimą, yra didelė tikimybė, kad panaikinus kompensacines priemones subsidijuojamo importo srautas labai padidės. Atitinkamai Sąjungos pramonei būtų toliau daroma žala.

         5.4.   Priežastinis ryšys

               (622)

               Prieš faktų atskleidimą ir atskleidus faktus kelios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad tokiu atveju, jei Komisija nustatys, kad Sąjungos pramonė vis dar patiria žalą, tą žalą daro keli kiti veiksniai, nuo kurių visų bendro poveikio ir patiriama visa žala:

                           i)

                           daugelio valstybių narių panaikintos skatinamosios schemos;

                           ii)

                           Sąjungos pramonės dar nepasiekta masto ekonomija, nes norint vykdyti ekonomiškai perspektyvią veiklą ir daryti įtaką pasaulinei rinkai reikia kelių GW pajėgumo;

                           iii)

                           žalą daro importas iš kitų šalių, nes jų kainos 25 % mažesnės nei Kinijos;

                           iv)

                           žalą daro tai, kad Sąjungos gamintojų modulių kainos nuosekliai mažesnės nei Kinijos gamintojų importo kainos.

               (623)

               Dėl pirmojo teiginio Komisija pripažįsta, kaip nurodyta 6.3.2 skirsnyje, kad 2012–2014 m., t. y. po to, kai 2011 m. Sąjungos vartojimas buvo pasiekęs piką, jis mažėjo dėl pakeistų ir kai kuriose valstybėse narėse sustabdytų ar nutrauktų paramos schemų. Dėl smarkiai sumažėjusio vartojimo Sąjungos pramonei buvo sunku augti. Vis dėlto per ankstesnį tyrimą Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti kainas daugiausia dėl subsidijuoto importo kainomis poveikio, o ne dėl paramos schemų pokyčių (82). Taigi pagrindinė žalos, patirtos per ankstesnį tyrimą, priežastis buvo Kinijos subsidijuotų produktų srautas. Be to, nepaisant tarp 2012 m. ir PTL 56 % sumažėjusio vartojimo Sąjungos pramonė padidino modulių ir elementų rinkos dalis atitinkamai 40 % ir 47 % Tarp 2014 m. ir PTL, kai nusistovėjo apsauginis priemonių poveikis, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis taip pat pradėjo augti, kaip minėta (574) konstatuojamojoje dalyje. Pramonė taip pat smarkiai sumažino savo sąnaudas (žr. 8a ir 8b lenteles) ir ėmė geriau naudoti pajėgumą. Todėl nepaisydama sumažėjusio vartojimo ir dėl galiojančių priemonių poveikio Sąjungos pramonė ėmė atsigauti nuo ankstesnės žalos. Todėl šis argumentas atmestas.

               (624)

               Dėl antrojo teiginio pažymima, kad Sąjungos pramonės pajėgumas iš tiesų nepalyginamas su Kinijos eksportuojančių gamintojų pastaraisiais metais pasiektu pajėgumu. Kinijos bendrovės, užimdamos kelias pasaulio rinkas, pasiekė didžiules gamybos apimtis ir (perteklinį) pajėgumą, iš dalies dėl subsidijuotų kainų, kaip nustatyta ne tik Europos Komisijos, bet ir JAV ir Kanados valdžios institucijų. Gamintojams, kuriems ši nesąžininga veikla turėjo įtakos, dideli subsidijuoto importo srautai darė visiškai priešingą poveikį. Per ankstesnį tyrimą (83) Komisija nustatė, kad 2010 m. Sąjungos pramonės pelnas sudarė 10 %, o pajėgumas tuo metu buvo panašus (6 983 MW 2010 m. ir 6 467 MW per PTL). Didžiulės apimties Kinijos subsidijuotų produktų importas dramatiškai sumažino Sąjungos pramonės pelningumą ir faktiškai sutrukdė jai investuoti ir taip pasiekti masto ekonomiją. Dėl apsauginio priemonių poveikio 2014 m. ir per PTL Sąjungos pramonė galėjo konsoliduoti ir smarkiai sumažinti sąnaudas ir taip imtis veiksmų, kad gautų masto ekonomijos teikiamos naudos. Atskleidus faktus viena šalis suabejojo šiuo teiginiu. Ji teigė, kad nustačius priemones investicijos sumažėjo ir neleido pasiekti masto ekonomijos. Priešingai, nei teigiama, palyginti su ankstesniais metais, per PTL investicijos iš tiesų padidėjo tiek modulių, tiek elementų atžvilgiu. Todėl šis teiginys taip pat buvo atmestas.

               (625)

               Dėl trečiojo teiginio pažymima, kad Komisija nustatė (žr. 4a ir 4b lenteles), kad vidutinės iš Kinijos importuojamų elementų kainos buvo šiek tiek didesnės nei iš trečiųjų šalių importuojamų elementų kainos, ir šiek tiek mažesnės atitinkamai kalbant apie modulius. Palyginti su importo iš trečiųjų šalių kainomis, iš Kinijos importuojamų elementų kainos buvo didesnės 4 %, o modulių – mažesnės 1 % Taigi šis argumentas nepagrįstas faktais ir todėl buvo atmestas. Teiginys, kad priemonės neveiksmingos dėl importo iš trečiųjų šalių, aptariamas 735 ir 736 konstatuojamosiose dalyse.

               (626)

               Dėl ketvirtojo teiginio pažymima, kad atlikus tyrimą paaiškėjo, kad iš Kinijos importuojamų modulių vidutinės kainos buvo nuolat mažesnės nei vidutinės Sąjungos gamintojų ES pardavimo kainos. Pavyzdžiui, per PTL vidutinė importo iš Kinijos kaina buvo 544 EUR/kW (84), o vidutinė Sąjungos kaina – 593 EUR/kW. Taigi šis teiginys taip pat nepagrįstas faktais ir buvo atmestas. Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo toliau daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje.

               (627)

               Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žalą daro priemonės, nes dėl jų padidėja vertikaliai neintegruotų modulių gamintojų išlaidos elementams. Vis dėlto, kaip minėta 7.4.1 punkte, modulių gamintojai gali įsigyti pigių elementų iš trečiųjų šalių ir tokių elementų pasiūlos trūkumo nebuvo. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

         6.   SĄJUNGOS INTERESAI

   6.1.   Sąjungos pramonės interesai

               (628)

               Šis skirsnis skirtas Sąjungos modulių gamintojų interesams. Sąjungos elementų gamintojų interesai nagrinėjami 7 skirsnyje (Dalinė tarpinė peržiūra).

               (629)

               Žinoma apie daugiau nei 100 modulių gamintojų. Sąjungos pramonei atstovauja asociacija „ES Pro Sun“ (pareiškėja). „ES Pro Sun“ atstovauja 31 Sąjungos plokštelių, elementų ir modulių gamintojui.

               (630)

               Toliau taikant priemones Sąjungos pramonė galės išlaikyti savo padidėjusią Sąjungos rinkos dalį ir atsigauti po materialinės žalos. Kaip minėta 540 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės rinkos dalis Sąjungos rinkoje padidėjo nuo 25 % 2012 m. iki 35 % per PTL. Kaip nustatyta 4.6 skirsnyje, atsižvelgiant į Kinijos modulių pardavimo trečiosioms šalims kainas ir didelį nepanaudotą KLR pajėgumą, jei priemonės bus nebetaikomos, Kinijos moduliai pateks į Sąjungą mažesnėmis kainomis nei minimali importo kaina ir jų bus importuojama daugiau. Todėl priemonių pratęsimas apsaugotų Sąjungos pramonę nuo intensyvaus ir nesąžiningo kainų spaudimo, kurį darytų Kinijos importas.

               (631)

               Nepratęsus priemonių didelės MTTP ir kapitalo investicijos į Sąjungos modulių gamybą galėtų tapti niekinės, nes nėra paprasta jas naudingai perkelti į kitus sektorius. Bankrutavus Sąjungos modulių gamintojams darbo netektų didžioji dalis 6 300 su modulių gamyba susijusių darbuotojų. Dauguma šių darbininkų yra aukštos kvalifikacijos. O pratęsus priemones Sąjungos pramonė turėtų daugiau laiko visiškai atsigauti nuo ankstesnio subsidijavimo poveikio.

               (632)

               Atskleidus faktus viena šalis paragino Komisiją nurodyti, kurie elementų ir modulių gamintojai nepalaiko priemonių. Komisija paaiškino, kad nė viena šalis, save laikiusi Sąjungos pramonės dalimi, nepareiškė, kad nepalaiko priemonių. Ta pati šalis paprašė, kad Komisija pašalintų Sąjungos plokštelių gamintojus iš „ES ProSun“ 31 atstovaujamos bendrovės sąrašo. Komisija paaiškino, kad „ES ProSun“ atstovauja 29 Sąjungos elementų ir modulių gamintojams.

               (633)

               Atskleidus faktus kelios šalys nesutiko, kad priemonės atitinka Sąjungos pramonės interesus. Šios šalys taip pat nesutiko, kad Kinijos subsidijuoti produktai nesąžiningai veikė Sąjungos pramonės kainas. Jos taip pat teigė, kad Komisijos tikslas – apsaugoti Sąjungos pramonės rinkos dalį ir kad ji apsaugojo mažą saulės energijos pramonės dalį pakenkdama visai saulės energijos vertės grandinei.

               (634)

               Komisija priminė, kad pagal pagrindinį reglamentą prekybos apsaugos priemonių tikslas – apsaugoti Sąjungos pramonę nuo materialinės subsidijavimo daromos žalos, jei tai atitinka Sąjungos interesus. Per šį priemonių galiojimo termino pabaigos peržiūros tyrimą nustatyta, kad yra tikimybė, kad subsidijavimas ir žalą tęsis, jei priemonės nebebus taikomos Komisija taip pat nustatė, kad Sąjungos saulės energijos modulių rinka sumažėjo dėl kelių priežasčių, nesusijusių su priemonių nustatymu, kaip nurodyta 681 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Sąjungos pramonės rinkos dalies padidėjimas – esminis rodiklis, kad priemonės buvo veiksmingos.

               (635)

               Todėl Komisija padarė išvadą, kad moduliams skirtų priemonių pratęsimas būtų aiškiai naudingas Sąjungos interesams.

         6.2.   Nesusijusių importuotojų, galutinės grandies ir pradinės grandies pramonės interesai

   6.2.1.   Pirminės pastabos

               (636)

               Daug Sąjungos pradinės grandies ir galutinės grandies bendrovių (atskirai ar per savo asociacijas) ragino panaikinti priemones dėl Sąjungos interesų. Jos teigė, kad priemonės turėjo nenumatytų neigiamų pasekmių didžiajai daugumai Europos saulės energijos sektoriaus darbo vietų. Bendrovės taip pat nurodė, kad dėl priemonių padidėjo saulės energijos įrenginių kainos, o tai neigiamai paveikė paklausą ir atitinkamai – užimtumą galutinės grandies ir pradinės grandies pramonės sektoriuose. Be to, jos tvirtino, kad platesni politiniai tikslai, susiję su klimato kaita ir atsinaujinančiosios energijos skatinimu, taip pat buvo neigiamai paveikti Šios bendrovės taip pat pažymėjo, kad 2013 m. gruodžio mėn. priėmus galutines priemones aplinkybės pasikeitė, visų pirma užuot taikius paramos fiksuotomis kainomis schemas (pvz., supirkimo tarifus ir supirkimo priemokas) pradėti rengti konkursai, tam tikruose Sąjungos regionuose ar tam tikrų vartotojų grupių pasiekta saulės energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos lygybė, be to, 2016 m. spalio mėn. Sąjunga ratifikavo JTBKKK Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos apribojimo. Galiausiai, kai kurios šalys teigė, kad Sąjungoje gaminamų modulių nepakanka Sąjungos paklausai patenkinti, priemonės nebėra veiksmingos, nes padidėjo trečiųjų šalių eksportas, ir būtent trečiųjų šalių eksportuotojams jos buvo naudingiausios.

         6.2.2.   Nesusiję importuotojai

               (637)

               Du nesusiję modulių importuotojai pranešė apie save ir atsakė į klausimyną, o jų atsakymai buvo patikrinti, kaip minėta 30 konstatuojamojoje dalyje. Šie nesusiję importuotojai taip pat pateikė kelias papildomas pastabas apie tai, kodėl priemones reikėtų panaikinti. Saulės baterijų importuotojų pelningumas mažas. Jie taip pat pateikė sąrašą kitų importuotojų ir didmenininkų, kurie nuo tada, kai 2013 m. kovo mėn. nustatytas reikalavimas registruoti Kinijos saulės energijos modulius, bankrutavo ar smarkiai sumažino darbuotojų skaičių. Kai kurios iš šių bendrovių, pvz., „Gehrlicher“, nurodė, kad Kinijos saulės energijos moduliams nustatytos priemonės buvo pagrindinė jų nemokumo priežastis. Nesusiję importuotojai teigia, kad dėl priemonių padidėjo saulės energijos kainos ir sumažėjo paklausa.

               (638)

               Jie taip pat nurodė, kad įsipareigojimas dėl MIK jiems ir kitoms tarptautinėse rinkose veikiančioms galutinės grandies bendrovėms, pvz., inžinerijos, viešųjų pirkimų ir statybos bendrovėms, labai nenaudingas, nes dėl jo jiems sunkiau įsigyti pirmaujančių 1 lygmens Kinijos gamintojų modulių. Pagal įsipareigojimą draudžiama lygiagrečiai parduoti tiriamąjį produktą Sąjungoje ir už Sąjungos ribų. Todėl Kinijos eksportuotojai negali pristatyti modulių nesusijusiems importuotojams, kurie taip pat veikia ne Sąjungos rinkose (pvz., Šveicarijoje ar JAV), jei jie sudaro nesusijusių importuotojų Sąjungoje parduodamo didmeninio portfelio dalį. Teigiama, kad tai labai trukdo šioms bendrovėms vykdyti didmeninę veiklą ir vystyti projektus augančioje pasaulinėje FV produktų rinkoje.

               (639)

               Nesusiję importuotojai taip pat teigė, kad priemonės (tokios, kokios jos yra dabar) sukelia didelę papildomą veiklos riziką ir administracinę naštą. Jų nuomone, dėl papildomų administracinių veiksmų, kaip antai susijusių su Kinijos įrenginių ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmų (CCCME) išduodamais sertifikatais ir nuodugniais Sąjungos muitinių patikrinimais, bendras užsakymo įvykdymo laikas pailgėja nuo 7 iki 11 savaičių.

               (640)

               Komisija nustatė, kad net nustačius priemones Kinijos modulių užimama Sąjungos rinkos dalis išliko palyginti didelė. Per PTL ji sudarė 41 % – tai pakankamai daug, nors ir mažiau nei 66 % 2012 m. Todėl Kinija išlaikė didžiausio modulių pardavėjo Sąjungoje pozicijas, aplenkusi Sąjungos pramonę, kurios rinkos dalis per PTL buvo 35 %. Be to, nepriklausomi importuotojai galėjo įsigyti saulės energijos modulių iš trečiųjų šalių. Bendradarbiaujantys importuotojai dalį Kinijos modulių pakeitė būtent trečiųjų šalių moduliais. Bendradarbiaujantys importuotojai, vykdantys didmeninės prekybos ir sistemų integravimo veiklą (85), taip pat prekiavo Sąjungos pramonės moduliais, todėl jiems buvo naudinga, kad padidėjo importo iš kitų pasaulio šalių rinkos dalis ir Sąjungos pramonės rinkos dalis. Todėl prastesni bendradarbiaujančių importuotojų rezultatai iš dalies paaiškinami Sąjungos paklausa, mažėjančia pagal Sąjungos saulės energijos pramonės pakilimo ir nuosmukio ciklą, išsamiau aptariamą 6.3.2 skirsnyje.

               (641)

               Lygiagretus pardavimas uždraustas siekiant išvengti kompensacinių susitarimų, kurie galėtų trukdyti laikytis įsipareigojimo. Papildomi administraciniai veiksmai dėl Kinijos importo nustatyti tam, kad būtų geriau stebimos taikomos priemonės ir užkertamas kelias jų vengimui ir tokiu būdu trukdoma laikytis įsipareigojimo.

               (642)

               Atskleidus faktus kelios šalys teigė, kad Komisija neatsižvelgė į importuotojų interesus. Jos tvirtino, kad dėl priemonių padidėjo saulės energetikos produktų kainos. Todėl importuotojai nukentėjo nuo sumažėjusios paklausos.

               (643)

               Komisija pažymėjo, kad pagrindinis priemonių tikslas buvo pasiekti, kad produkto, kuris, kaip nustatyta, buvo subsidijuotas, kaina vėl pasiektų nežalingą lygį. Tai reiškia, kad to subsidijuoto produkto kaina kažkiek padidėja. Prieš nustatant priemones Kinijos subsidijuoti produktai užėmė labai didelę Sąjungos rinkos dalį. Jas nustačius jų rinkos dalis sumažėjo. Vis dėlto, kaip išsamiai aptarta 6.3 skirsnyje, Komisija nustatė, kad pasiekus nežalingą lygį padidėjusi kaina tik labai nežymiai paveikė bendrąją Sąjungos paklausą. Todėl Komisija nusprendė, kad dėl priemonių sumažėjus paklausai padaryta žala nesusijusiems importuotojams buvo nedidelė.

         6.2.3.   Galutinės grandies pramonė

               (644)

               Daugiau nei 140 galutinės grandies bendrovių užsiregistravo kaip suinteresuotosios šalys. Šiai grandžiai priklauso saulės baterijų įrengimo bendrovės, inžinerijos, viešųjų pirkimų ir statybos bendrovės, eksploatavimo ir techninės priežiūros bendrovės ir projektų finansavimo bendrovės. Dauguma užsiregistravusių bendrovių jokios papildomos informacijos nepateikė, tačiau 30 bendrovių, prieštaraujančių priemonėms, pateikė labiau pagrįstų pastabų. Trys inžinerijos, viešųjų pirkimų ir statybos bendrovės atsakė į klausimyną. Be to, daugiau nei 400 galutinės grandies bendrovių iš visų valstybių narių pasirašė atvirą laišką, kuriuo raginama panaikinti priemones.

               (645)

               Raštus dėl prieštaravimo priemonėms pateikė daugiau nei 30 visos Europos ir nacionalinių saulės energijos bendrovėms atstovaujančių asociacijų. Viena iš jų – Europos elektros energijos rangovų asociacija (AIE), kuri, kaip teigiama, Europos lygmeniu atstovauja įrengimo veiklą vykdančioms Sąjungos bendrovėms. Asociacijos SPE ir SAFE buvo aktyviausios. SAFE yra 50 Vokietijos bendrovių ad hoc asociacija, o SPE teigia esanti reprezentatyviausia Europos saulės energijos pramonės asociacija, kurią sudaro daugiau nei 100 narių iš Europos, iš kurių 80 remia jos poziciją panaikinti tiek saulės moduliams, tiek elementams taikomas priemones.

               (646)

               „ES Pro Sun“ pažymėjo, kad kelių didelių nacionalinių saulės energijos pramonės asociacijų pozicija dėl priemonių buvo neutrali, nors kai kurios iš jų priklauso SPE. Visų pirma tai „Bundesverband Solarwirtschaft“ (BSW), Vokietija (Europos didžiausia saulės energijos pramonės asociacija); „British Photovoltaic Association“ (BPVA); „Syndicat des Energies Renouvenables“ (SER), Prancūzija, ir „ANIE Rinnovabili“ (pramonės konfederacijos „Confindustria“ atsinaujinančiosios energijos skyrius), Italija. Be to, „ES Pro Sun“ teigia, kad jos poziciją remia 150 įrengimo veiklą vykdančių Europos bendrovių. Tačiau nė viena tokia bendrovė atvirai neparėmė priemonių. Europos profesinių sąjungų konfederacija ir Europos profesinė sąjunga „IndustriALL“ atsiuntė bendrą raštą, kuriuo išreiškiama parama priemonėms. Vokietijos energijos vartotojų asociacija „Bund der Energieverbraucher“ atsiuntė raštą, kuriuo palankiai vertinamas priemonių aspektas, susijęs su technologinės plėtros sąnaudų sutaupymu.

               (647)

               Atskleidus faktus „ES Pro Sun“ paprieštaravo teiginiui, kad nė vienas įrengėjas atvirai nepareiškė remiantis priemones. „ES Pro Sun“ nurodė raštą, kuriuo 150 įrengėjų parėmė priemones, ir dviejų „Fachpartnerbeirat der Solar World AG“ narių pasirašytą raštą (abu raštai išsiųsti 2016 m. spalio mėn.). Komisija pažymėjo, kad 150 įrengėjų prašė užtikrinti jų anonimiškumą, todėl Komisija ir toliau laikėsi nuomonės, kad jie atvirai nepareiškė remiantys priemones. Komisija taip pat pažymėjo, kad „Fachpartnerbeirat der Solar World AG“ teigė atstovaujanti daugiau nei 800 įrengėjų, tačiau jų pavadinimų nepateikė. Vis dėlto Komisija patvirtino, kad du įrengėjai pasirašę raštą „Fachpartnerbeirat der Solar World AG“ vardu atvirai pareiškė remiantys priemones.

               (648)

               Dėl interesų, susijusių su Sąjunga, priemonėms prieštaraujančios šalys teigė, kad galutinės grandies bendrovėse dirba daugiau nei 80 % Europos saulės energijos sektoriaus darbo jėgos ir sukuriama daugiau nei 80 % šio sektoriaus pridėtinės vertės. Jos pažymėjo, kad šiame sektoriuje sukurta kur kas daugiau naujų darbo vietų, nei Sąjungos elementų ir modulių gamintojų sektoriuje. SPE pateikė „Ernst & Young“ parengtą ataskaitą, kurioje teigiama, kad galutinės grandies sektoriuje dirba daugiau nei 110 000 žmonių. Tačiau ataskaitoje nepaaiškinta, kaip gautas šis didelis rodiklis. Kita šalis nurodė, kad galutinės grandies sektoriuje dirba apie 65 000, remdamasi apytiksle 7 etato ekv./MW per metus prielaida. Tačiau ši šalis taip pat nepagrindė savo prielaidų.

               (649)

               Remdamasi tam tikrų ant žemės montuojamų įrenginių, komercinių ir gyvenamųjų pastatų sektorių reprezentatyvių ir gyvenamojo sektorių reprezentatyvių projektų analize Komisija nustatė, kad galutinės grandies sektoriuje dirba ne daugiau kaip 50 000 žmonių. Šis rodiklis pagrįstas prielaida, kad iš viso įrengimui (į tai įtraukiamas projektų ir statybos aikštelių vystymas, skirstymas, logistika, įrenginių įrengimas ir visos šios veiklos pridėtinės išlaidos) reikia vidutiniškai 5,2 etato ekv./MW per metus (86), o eksploatavimui ir techninei priežiūrai reikia apie 0,08 etato ekv./MW per metus. Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad elementų ir modulių gamybos sektoriuje sukuriama apie 8 000 darbo vietų, teiginys, kad galutinės grandies sektoriuje jų kur kas daugiau, yra teisingas.

               (650)

               Komisijai atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad didžioji dalis darbo vietų galutinės grandies saulės energijos sektoriuje susiję su modulių įrengimu ant gyvenamųjų ir komercinių pastatų stogų bei jų montavimu ant žemės. Šioms darbo vietoms paprastai nereikia didelių kapitalo investicijų, konkrečiai susijusių su saulės energijos įrenginių įrengimu, nes daugelį priemonių ir mašinų, pvz., kranų, ekskavatorių, gręžtuvų ir pan., galima panaudoti ir kitiems statybos darbams. Kai kurie subjektai vykdo įrengimo darbus tik saulės energijos sektoriuje ir gali atlikti labai aukštos pridėtinės vertės užduotis, tačiau kiti subjektai taip pat atlieka kitus darbus statybos ar energetikos sektoriuje ir gali lengvai perkelti į juos savo veiklą, nepajusdami didelio poveikio pajamoms. Viena suinteresuotoji šalis nurodė, kad daugelis įrengimo veiklą vykdančių subjektų pastaruoju metu perkėlė veiklą į statybos sektorių, nes Vokietijoje saulės energijos įrenginių įrengimo sektoriuje pelnas mažėja, o pastatų statybos sektoriuje – didėja. Todėl daugelio šių subjektų išlikimas ar ekonominė gerovė nepriklauso tik nuo saulės energijos sektoriaus.

               (651)

               Ši pastaba iš dalies tinka ir daugeliui inžinerijos, viešųjų pirkimų ir statybos bendrovių, kurios pareiškė apie save per šį tyrimą. Dauguma jų taip pat dalyvauja vystant kitų atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektus arba yra didelės statybos bendrovės, vykdančios bendrojo statybos sektoriaus projektus. Priemonių poveikis galutinės grandies sektoriaus bendrovių pajamoms ir užimtumui priklauso nuo priemonių poveikio paklausai, kuris aptariamas 6.3 skirsnyje.

               (652)

               Atskleidus faktus kelios šalys paprieštaravo Komisijos nuomonei, kad E&Y ataskaitoje nepaaiškinta taikyta saulės energijos galutinės grandies sektoriaus užimtumo apskaičiavimo metodika. „Solar Power Europe“ pateikė papildomos informacijos apie tą metodiką. NET pateikus šios papildomos informacijos Komisija ir toliau laikėsi nuomonės, kad metodika neaiški, ypač atsižvelgdama į tai, kad nei ataskaitoje, nei papildomoje informacijoje nenurodyta, kiek žmonių įdarbinta atliekant tipiško saulės energijos projekto įrengimo darbus kiekviename svarbiame sektoriuje.

               (653)

               Atskleidus faktus kelios šalys teigė, kad Komisijos apskaičiuotas Sąjungos galutinės grandies sektoriaus darbo vietų skaičius pernelyg mažas. Šios šalys pateikė papildomos informacijos, kurioje nurodoma, kad 2014 m. Sąjungoje buvo 120 250 (87) šių darbo vietų, kaip teigia „Eurobserver“, o 2015 m. Vokietijoje – 31 600 (88), kaip teigia GWS/DIW/DLR.

               (654)

               Komisija pažymėjo, kad GWS/DIW/DLR ataskaitoje kalbama apie visos saulės energijos vertės grandinės bendrąjį užimtumą. Atitinkamai į šioje ataskaitoje nurodytą 31 600 darbo vietų skaičių įtraukiamas pradinės grandies sektorius ir elementų bei modulių gamyba. Manoma, kad Vokietijos pradinės grandies sektoriuje dirba keli tūkstančiai žmonių – vien bendrovė „Wacker“ teigė sukūrusi apie 3 000 darbo vietų. Saulės energijos gamybos įrangos ir pagalbinės įrangos gamintojai taip pat teigė įdarbinantys kelis tūkstančius žmonių. Pardavimas Sąjungos rinkoje tik iš dalies veikia šias darbo vietas, nes pradinės grandies bendrovės didžiąją dalį savo produkcijos eksportuoja į trečiąsias šalis.

               (655)

               Be to, teigiama, kad apie 10 000 darbuotojų vykdo eksploatavimo ir techninės priežiūros (ETP) veiklą. Ataskaitoje ETP veikla neapibrėžta. Komisija padarė prielaidą, kad ETP priskiriama visa veikla, kuria užtikrinama, kad esami saulės energijos įrenginiai veiktų sklandžiai, pvz., plokščių valymas, remontas, dispečerinių centrų valdymas ir pan. Šios darbo vietos apskaičiuotos remiantis esamu bendruoju saulės energijos pajėgumu, kuris Vokietijoje yra beveik 40 GW (89). Todėl esamas 10 000 ETP darbo vietų gali paveikti tik tas nustatomų priemonių aspektas, pagal kurį nebūtų pakeičiami pasenę įrenginiai. Vis dėlto remiantis dvidešimties metų vidutiniu naudojimo laikotarpiu ir palyginti nesena daugumos įrenginių įrengimo data, šios darbo vietos būtų paveiktos tik jei priemonės galiotų ilgiau, nei siūloma šiame reglamente. Todėl Vokietijos galutinės grandies sektoriaus darbo vietų, kurias galėtų paveikti priemonės, yra kur kas mažiau nei 31 600.

               (656)

               „Eurobserver“ ataskaitoje pradinės, galutinės ir gamybos grandžių darbo vietos taip pat neatskiriamos. Be to, šioje ataskaitoje cituojamas Vokietijos saulės energijos sektoriaus užimtumo rodiklis tas pats, kuris buvo nurodytas 2014 m. GWS, DIW ir DLR tyrime. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad Sąjungos galutinės grandies sektoriaus darbo vietų, kurias, kaip teigiama, galėtų paveikti priemonės, yra kur kas mažiau nei 120 250.

               (657)

               Atskleidus faktus kelios šalys nesutiko su Komisijos išvada, kad modulių įrengimo darbo vietas lengviau perkelti į bendrąjį statybos sektorių, nei modulių gamybos vietas – į kitus sektorius. Tačiau nė viena iš šių šalių nepateikė jokių tikslių duomenų, kokia dalis plokščių įrengimo sektoriaus darbo vietų tenka statybos bendrovėms (t. y. susijusių su žemės ir landšafto darbais įrengiant ant žemės montuojamus įrenginius ar stogų struktūros sutvirtinimu įrengiant ant stogų montuojamus įrenginius.

               (658)

               Komisija jau sutiko, kad galutinės grandies sektoriuje įdarbinta kur kas daugiau žmonių nei modulių gamybos sektoriuje. Ji taip pat pažymėjo, kad daugeliui galutinės grandies sektoriaus darbo vietų reikia ypatingų įgūdžių, todėl jas sudėtinga perkelti į kitus sektorius. Vis dėlto ji taip pat nusprendė, kad didžiausią poveikį galutinės grandies sektoriaus darbo vietoms daro priemonių įtaka paklausai. Todėl tampa mažiau svarbu, kiek iš viso yra darbuotojų, ir tai, ar sudėtinga perkelti darbo vietas į kitus sektorius. Kaip išsamiai aptarta 6.3 skirsnyje, Komisija nustatė, kad priemonių poveikis saulės energijos modulių paklausai nedidelis, todėl jų poveikis užimtumui galutinės grandies sektoriuje taip pat nedidelis.

         6.2.4.   Pradinės grandies pramonė

               (659)

               Pradinės grandies bendrovės gamina žaliavas, pvz., polikristalinį silicį ir plokšteles, elementų ir modulių gamybos įrangą ir kitas sistemų sudėtines dalis, pvz., apgręžiklius, sandėliavimo, montavimo įrangą ir kt. Didžiausias Sąjungos plokštelių gamintojas „Solar World“ remia galiojančias priemones. Savo pritarimą taip pat pareiškė dar vienas Sąjungos plokštelių gamintojas. Tačiau aštuonios kitos Sąjungos pradinės grandies bendrovės, kurios pareiškė apie save per šį tyrimą, priemonėms prieštaravo. Dauguma šių pradinės grandies bendrovių apie save pareiškė vėlai ar nepateikė klausimyno atsakymo. Tik polikristalinio silicio gamintojas („Wacker Chemie AG“ (toliau – „Wacker“)) pateikė klausimyno atsakymą, kuris buvo patikrintas, kaip nurodyta 30 konstatuojamojoje dalyje.

               (660)

               Pradinės grandies bendrovės, raginančios panaikinti priemones, pakartojo argumentą, kad jomis mažinama paklausa, nes didinamos kainos, ir tai neigiamai veikia visą saulės energijos sektoriaus vertės grandinę. Kelios bendrovės teigė, kad dėl sumažėjusios paklausos sumažėjo jų apyvarta, pelnas, darbo vietos ir lėšos investicijoms į MTTP. Tačiau dėl to, kad šie subjektai pateikė savo pastabas vėlai ir neatsakė į klausimynus, nebuvo galimybių patikrinti jų padėties. Komisijos vertinimu pradinės grandies pramonėje įdarbinti keli tūkstančiai žmonių.

               (661)

               Polikristalinio silicio gamintojas, kurio atsakymai buvo patikrinti, teigė Sąjungoje įdarbinantis daugiau nei 2 000 žmonių tiesiogiai ir apie 1 000 netiesiogiai. Be to, jo tiesioginis biudžetas MTTP yra didelis: saulės energijos žaliavoms gaminti skiriama daugiau nei 17 mln. EUR. Nepaisant to, kad „Wacker“ apyvarta ir užimtumas tiriamuoju laikotarpiu buvo stabilūs, bendrovė labai prieštaravo priemonėms teigdama, kad jos neigiamai veikia prekybos ryšius su KLR. KLR yra didžiausia, smarkiai kitas šalis pralenkianti saulės energijos plokštelių ir elementų gamintoja, todėl polikristalinio silicio gamintojo apyvarta ir keli tūkstančiai darbo vietų priklauso nuo neribojamos galimybės patekti į Kinijos rinką, o ši padėtis prastėja. „Wacker“ ir kelios kitos šalys teigė, kad priemonės, kuriomis apsaugoma neveiksminga pramonė (saulės elementų ir modulių gamyba), smarkiai kenkia pramonės sektoriams, kuriuose Europa tebeturi konkurencinį pranašumą.

               (662)

               Vokietijos įrangos gamintojų asociacija (VDMA) atsiuntė raštą, kuriame raginama peržiūrėti MIK dydį, pažymėdama, kad gamybos sąnaudos saulės energijos sektoriuje nuosekliai mažėja. VDMA taip pat pažymėjo, kad saulės energijos elementų ir modulių gamintojų sąnaudų nusistovėjimo kreivė sudarė 21 %. Be to, kaip teigė VDMA, sąnaudos mažėjo būtent dėl Vokietijos fotovoltinės įrangos gamintojų. Apskaičiuota, kad įrangos gamintojai yra įdarbinę kelis tūkstančius žmonių ir labai prisideda prie saulės energijos sektoriaus MTTP.

               (663)

               Kelios šalys teigė, kad Komisija tinkamai neįvertino pradinės grandies bendrovių interesų ir Sąjungos pramonės interesų santykio. Komisija pakartojo, kad tik viena pradinės grandies bendrovė („Wacker“) pateikė išsamų klausimyno atsakymą, kurį buvo galima patikrinti. Į šios bendrovės interesus atsižvelgta 661 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje analizėje. Kelios kitos pradinės grandies bendrovės pareiškė apie save tik labai vėlai ir pateikė nedaug informacijos. Komisija negalėjo tinkamai įvertinti priemonių poveikio kitoms pradinės grandies bendrovėms. Bet kuriuo atveju Komisija nustatė, kad priemonių poveikis saulės energijos modulių paklausai nedidelis, todėl jų poveikis kitų pradinės grandies bendrovių pardavimui Sąjungos rinkoje ir pelningumui taip pat nedidelis.

         6.2.5.   Išvados dėl nesusijusių importuotojų, galutinės grandies ir pradinės grandies pramonės interesų

               (664)

               Komisija pripažįstą pagrindinę nesusijusių importuotojų, galutinės grandies ir pradinės grandies pramonės prielaidą, kad leidimas nebetaikyti priemonių gali teigiamai paveikti šių pramonės šakų apyvartą ir darbo vietų skaičių. Todėl galima daryti išvadą, kad priemonių pratęsimas nesutaptų su jų interesais. Tačiau Komisija taip pat nustatė, kad priemonių pasekmės ir jų galimo panaikinimo poveikis šiems ekonominės veiklos vykdytojams ir naujiems įrenginiams Sąjungoje buvo smarkiai perdėtas daugumoje priemonėms prieštaraujančių bendrovių pateiktų pastabų, kaip išsamiai išnagrinėjama 6.3 skirsnyje. Dėl, kaip teigiama, didelės administracinės naštos, susijusios su įsipareigojimu, siekiant geriau apsaugoti nesusijusių importuotojų ir galutinės grandines pramonės subjektų interesus būtų galima inicijuoti tarpinę peržiūrą dėl priemonių formos.

               (665)

               Kelios šalys teigė, kad Komisija neatsižvelgė į vartotojų interesus. Komisija manė, kad jų interesai (mažesnės kainos) iš dalies sutampa su galutinės grandies sektoriaus naudotojų interesais, įvertintais 6.2.3 skirsnyje. Todėl Komisija vartotojų interesų atskirai nenagrinėjo.

               (666)

               Atskleidus faktus SAVE pateikė išsamesnės informacijos, kurioje nagrinėjamas priemonių poveikis Vokietijos elektros energijos vartotojams. Remiantis SAFE tyrimu, panaikinus priemones Vokietijos elektros energijos vartotojai galėtų sutaupyti apie 570 mln. EUR per metus, taikant prielaidą, kad modulius būtų galima įsigyti už 0,40–0,45 EUR/W ir būtų pasiektas metinis 2 500 MW tikslas. „Wacker“ taip pat teigė, kad panaikinus priemones vartotojai sutaupytų 1 mlrd. EUR per metus. Šis skaičius gautas palyginus MIK ir saulės energijos modulių ankstesnės kainos (kaip teigiama, 0,42 EUR/W) bei 2017 m. prognozuojamos kainos (0,32 EUR/W) skirtumą.

               (667)

               Komisijos nuomone šie apskaičiavimai pagrįsti pernelyg supaprastintomis prielaidomis. Visų pirma, MIK taikytas koregavimo mechanizmas. Todėl didžiąją dalį nagrinėjamojo laikotarpio MIK ir vidutinės pasaulinės modulių įsigijimo kainos skirtumas nebuvo toks didelis. Didesnis skirtumas išryškėjo tik 2016 m. Šį skirtumą bent iš dalies sumažino naujausias MIK koregavimas, įsigaliojęs 2017 m. pradžioje. Siekdama ateityje išvengti pernelyg didelio MIK ir vidutinės pasaulinės modulių įsigijimo kainos skirtumo ir dar labiau sumažinti priemonių poveikį vartotojams Komisija ketina pradėti tarpinę peržiūrą dėl MIK formos ir dydžio. Reikėtų pažymėti, kad per šią priemonių galiojimo laikotarpio peržiūrą nėra galimybės iš dalies keisti priemonių dydžio, nes tam reikia atlikti tarpinę peržiūrą.

               (668)

               Antra, šalių apskaičiavimams taikytos kainos susijusios su žemesnės kokybės moduliais iš polikristalinio silicio. Tačiau didžioji dalis Sąjungoje parduodamų modulių yra labai veiksmingi moduliai iš polikristalinio ir monokristalinio silicio. Jų kainos kur kas didesnės ir todėl MIK, taikomos visiems moduliams, ir faktinės įsigijimo kainos skirtumas yra dar mažesnis.

               (669)

               Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonių poveikis vartotojų finansinei padėčiai ir saulės energijos diegimui labai nedidelis.

               (670)

               Kelios šalys taip pat teigė, kad dėl MIK, kuri padidino modulių kainas, taip pat nepasiekti Vokietijos metiniai saulės energijos diegimo rodikliai. Komisijos ši vienareikšmė sąsaja neįtikino. MIK ir vidutinės pardavimo kainos skirtumas buvo mažesnis, nei manė šios šalys, o priemonių poveikis paklausai nebuvo didelis. Todėl Komisija nusprendė, kad MIK poveikis tam, kad nebuvo pasiekti saulės energijos diegimo rodikliai, taip pat nebuvo didelis.

         6.3.   Priemonių poveikis saulės energijos įrenginių paklausai

   6.3.1.   Pirminės pastabos

               (671)

               Praktiškai visos apie save pareiškusios priemonėms prieštaraujančios šalys teigė, kad dėl priemonių padidėjo naujų saulės energijos įrenginių kainos ir sumažėjo saulės energijos modulių paklausa, todėl atitinkamai saulės energija tapo brangesnė vartotojams. Kai kurios šalys pripažino, kad saulės energijos įrenginių skaičius Sąjungoje mažėjo taip pat dėl paramos schemų pakeitimų ir sustabdymo ar panaikinimo (kai kuriose valstybėse narėse), tačiau jos vis dėlto pažymėjo, kad priemonės dirbtinai padidino kainas ir sulėtino saulės energijos diegimą. Jos taip pat teigė, kad neseniai pasikeitusi politika, pvz., pradėti rengti konkurenciniai konkursai dėl naujų saulės energijos įrenginių, didina dėl priemonių išaugusių modulių kainų daromą žalą. Šios šalys mano, kad panaikinus priemones saulės energijos sąnaudos Sąjungoje galėtų sumažėti ir tai būtų naudinga galutiniams vartotojams, paskatintų saulės energijos plokščių paklausą ir apskritai sumažintų švarios energijos tiekimo sąnaudas.

               (672)

               Komisija nustatė tris Sąjungos saulės energijos rinkos segmentus:

                           —

                           didelės pramoninio masto saulės energijos sistemos (arba parkai), paprastai sumontuotos ant žemės, kurių įrengtoji galia viršija 1 MW ir kurios paprastai yra prijungtos prie aukštosios įtampos elektros energijos perdavimo tinklo, kuriam tiekiama jų sugeneruota elektros energija,

                           —

                           komercinės saulės energijos sistemos (arba įrenginiai), paprastai sumontuotos ant naudotojo pastato stogo. Naudotojas yra komercinis subjektas (pvz., prekybos centras ar sandėlis), o sistema prijungta prie žemosios įtampos skirstomojo tinklo. Komercinius įrenginius galima naudoti savo reikmėms arba tiekti jų sugeneruotą elektros energiją tinklui,

                           —

                           gyvenamųjų pastatų sektoriaus saulės energijos sistemos (arba įrenginiai), paprastai sumontuotos ant privačių namų stogų, kurių galia paprastai neviršija 10 kW. Gyvenamųjų pastatų sektoriaus įrenginiai paprastai prijungti prie žemosios įtampos skirstomojo tinklo ir gali būti naudojami savo reikmėms ar sugeneruotai elektros energijai tiekti tinklui.

               (673)

               Komisija mano, kad per PTL ir ankstesniais metais paklausą visuose trijuose segmentuose skatino paramos schemos, kaip paaiškinta 6.3.2 skirsnyje. Komisija taip pat mano, kad PTL pabaigoje ir 2016 m. įvyko svarbių pokyčių ir paklausą šiuose segmentuose vis labiau veikė skirtingos jėgos. Didelių pramoninių saulės energijos parkų paklausą vis labiau veikia konkursai, kaip nurodyta 6.3.3 skirsnyje, ir, galbūt, bet labai mažai, tai, ar saulės energija lygiavertė iš iškastinio kuro gautai elektros energijai. Komercinių ir gyvenamųjų pastatų sektorių įrenginių paklausą vis labiau veikia saulės energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybė, tiek atsižvelgiant, tiek neatsižvelgiant į mokesčius, kaip nustatyta 6.3.4. skirsnyje.

         6.3.2.   Paramos schemų pakeitimų ir sustabdymo ar panaikinimo (kai kuriose valstybėse narėse) poveikis

               (674)

               Priemonėms prieštaraujančios šalys teigė, kad dėl MIK saulės energetikos produktai negalėjo sekti sąnaudų nusistovėjimo kreive, pagal kurią buvo koreguojamas valstybės pagalbos dydis. Jų nuomone, dėl mažėjančios valstybės pagalbos ir inertiškų kainų sumažėjo saulės energijos plokščių paklausa Sąjungoje. Šie subjektai manė, kad Komisijos pirminiame reglamente suformuluota prielaida, kad laikui bėgant paramos schemos bus pritaikytos prie projektų kainų raidos (90), nepasitvirtino. Todėl visos galutinės grandies ir pradinės grandies bendrovės patiria didžiulį neigiamą susitraukusios Sąjungos rinkos poveikį. Priemonėms prieštaraujančios šalys nurodė, kad šią išvadą, be kitų dalykų, patvirtina Vokietijos ekonomikos ir energetikos ministerijos atliktas tyrimas (91).

               (675)

               Šios šalys teigė, kad saulės energijos pramonės sąnaudų nusistovėjimo kreivė (21 %) (92) dar nesibaigė, o MIK nuo 2013 m. iš esmės nesikeitė. Ši kreivė reiškia, kad kiekvieną kartą bendrajai saulės energijos įrengtajai galiai padidėjus du kartus gamybos sąnaudos sumažėja 21 % Bendroji pasaulinė saulės energijos galia 2013 m. buvo apie 130 GW, o 2016 m., kaip manoma, pasieks 290 GW. Tai reiškia, kad iki dabar ji yra padidėjusi dvigubai ir prognozuotos gamybos sąnaudos sumažėjo 21 % Priemonėms prieštaraujančios šalys nurodė, kad tam tikru 2016 m. momentu MIK 30 % viršijo pasaulines pardavimo pagal sutartis kainas, kaip tvirtino „PV Insights“ ir kiti šaltiniai. Jų nuomone, tai reiškė, kad Europos vartotojai faktiškai negalėjo pasinaudoti pasauliniu mastu mažėjančių gamybos sąnaudų privalumais.

               (676)

               Atsižvelgusi į šiuos argumentus Komisija pripažino, kad saulės energijos pramonei būdinga staigi sąnaudų nusistovėjimo kreivė, o saulės energijos gamybos sąnaudos mažėjo. Todėl įsipareigojimui ir MIK taikytas koregavimo mechanizmas, pagrįstas vienos iš rinkos informacijos agentūros („Bloomberg“) kotiruojamomis kainomis. Kainos konkurencingoje rinkoje turėtų reaguoti į gamybos sąnaudų mažėjimą. Vis dėlto Komisijos taikytas kainų indeksas keitėsi nedaug. Tai kelia klausimą, kurio Komisija per šį tyrimą nenagrinėjo, ar „Bloomberg“ indeksas vis dar tiksliai atitinka pasaulinių rinkos kainų raidą. Kadangi ši peržiūra yra priemonių galiojimo termino peržiūra, per kurią negalima pakeisti priemonių dydžio ar formos, taip pat nėra poreikio toliau nagrinėti šį klausimą.

               (677)

               Jei suinteresuotosios šalys mano, kad yra būdų geriau pritaikyti saulės energijos pramonės sąnaudų nusistovėjimo kreivę ir atitinkamą pasaulinės rinkos kainų raidą prie priemonių dydžio, jos gali prašyti pradėti tarpinę peržiūrą. Komisija išnagrinėjo minėtą Vokietijos ekonomikos ir energetikos ministerijos atliktą tyrimą ir nustatė, kad pagrindinė priežastis, kodėl 2014 m. Vokietijoje nebuvo pasiektas 2 500 MW galios naujų įrenginių tikslas, buvo nuosekliai mažėjantys darbo supirkimo tarifai ir inertiškos įrenginių kainos. Tyrimo ataskaitoje taip pat pažymėta, kad saulės energijos rinkos kainos nebūtinai tiesiogiai susijusios su jos gamybos sąnaudomis, nes jas labai veikia didelis pasaulinis nepanaudotas pajėgumas. Komisija nustatė, kad didmeninės saulės energijos kainos buvo inertiškos ne tik Sąjungoje, bet ir pasauliniu mastu. Iš tiesų, saulės energijos modulių pasaulinės kainos (eurais) 2014 m. antrojoje pusėje netgi padidėjo, kaip pranešė kelios rinkos informacijos agentūros, kaip antai „PV Insights“ (93) ir BNEF (94).

               (678)

               Komisija taip pat nustatė, kad prieš įsigaliojant priemonėms kai kuriose valstybėse narėse pagal paramos schemas buvo skiriamos didelės sumos, nes šios schemos buvo pritaikytos prie Sąjungos kainų ir kitų trečiųjų šalių, kaip antai Japonijos, Taivano ar Jungtinių Amerikos Valstijų, kainų. Kai kurios iš šių schemų nebuvo teoriškai pritaikytos prie didžiulio iš Kinijos subsidijuotomis kainomis importuojamų modulių srauto. Todėl kelis metus prieš įsigaliojant priemonėms labai padaugėjo saulės energijos įrenginių. 2011 m. šis bumas pasiekė piką ir kai kuriose valstybėse narėse saulės energijos įdiegimo rodikliai buvo smarkiai viršyti. 2015 m. birželio mėn. Komisijos „Atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo pažangos ataskaitoje“ teigiama, kad technologijų lygmeniu fotovoltinė (t. y. saulės) energija dar 2013 m. pasiekė pradinį suplanuotą 2020 m. įdiegimo lygį (95). Kai kuriose valstybėse narėse tai netikėtai sukėlė finansinių sunkumų taikant paramos sistemas. Politiniu lygmeniu į tai sureaguota mažinant paramą ar net sustabdant ir (arba) keičiant paramos schemas. Šie pokyčiai taip pat turėjo būti pritaikyti jau įrengtiems įrenginiams, kitaip toliau teikiant paramą investuotojams būtų nustatytos kompensacijos permokos (96).

               (679)

               2014–2016 m. JK saulės energijos rinkos raida – dar vienas įrodymas, kad pagal paramos schemas skirstomos lėšos buvo pagrindinis Sąjungos paklausos veiksnys. Kol buvo taikomi dideli supirkimo tarifai, rinka klestėjo, nors tuo metu galiojo prekybos apsaugos priemonės. 2016 m. pradžioje nustojus taikyti supirkimo tarifus, naujų įrenginių skaičius drastiškai sumažėjo. Šis teiginys taip pat patvirtintas SPE dokumente „Global Outlook“: „JK, Europos mastu vėlavusi, neseniai patyrė saulės energetikos pakilimą, kurį taip pat visų pirma paskatino pramoninio masto sistemų paskatos, taikytos iki 2016 m. kovo mėn.“ (97)

               (680)

               Daugumoje rinkos informacijos agentūrų ataskaitų Sąjungos saulės energijos paklausos sąstingis paprastai aiškinamas mažėjančia parama ir reglamentavimo netikrumu, o priemonės minimos labai retai. „Solar Power Europe“ parengtuose dokumentuose „Global Market Outlooks“ taip pat nurodoma, kad pagrindinė Europos saulės energijos rinkų nuosmukio priežastis – sumažintos paskatos ir neaiškumas dėl rinkos raidos bei paramos esamiems įrenginiams mažinimas siekiant išvengti kompensacijos permokų, o pvz., dėl Vokietijos padėties 2015 m. SPE „Global Outlook“ teigiama: „2014 m. Vokietijai teko antra vieta: ji įrengė mažiau nei 2 GW (1,9 GW) įrenginių ir nepasiekė tikslo (2,5 GW). Pasaulyje pirmaujanti FV produktų srityje šalis [t. y. Vokietija] jautė spaudimą mažinti paramos sistemų sąnaudas, nes dėl naujų reglamentavimo nuostatų per dvejus metus rinka sumažėjo 75 % (nuo 7,6 GW iki 1,9 GW) (98).“

               (681)

               Komisija pažymėjo, kad 2010–2013 m. saulės energijos įrenginių įrengimo paklausa buvo pakilusi ir kai kuriose valstybėse narėse šis pakilimas buvo paskatintas neatitiktimi tarp supirkimo tarifų, nustatytų pagal sąžiningą modulių kainą, ir bendro kainų lygio, veikiamo nesąžiningai subsidijuojamų Kinijos modulių. 2013 m. ir vėlesnio laikotarpio paklausos sumažėjimas – neišvengiama ankstesnių metų įrengimo pakilimo pasekmė. Saulės energijos modulių vartojimas ir įrengimas pradėjo smarkiai kristi dar 2012 m. ir tai sutapo su tais metais kai kuriose valstybėse narėse smarkiai sumažintais supirkimo tarifais. Tarp 2014 m. ir PTL Sąjungos paklausa didėjo tik JK, nes šioje valstybėje narėje tuo metu buvo taikomos patraukliausios paramos schemos. Todėl Komisija nusprendė, kad paramos schemos buvo pagrindinis paklausos per PTL ir ankstesnius metus veiksnys. Todėl galima daryti išvadą, kad nesusiję importuotojai ir galutinės grandies ir pradinės grandies pramonė patyrė didelę žalą dėl Sąjungos vartojimo nuosmukio, nesusijusio su nustatytomis priemonėmis.

         6.3.3.   Priemonių poveikis didelėms pramoninio masto saulės energijos sistemoms

               (682)

               Remiantis naujomis Sąjungos valstybės pagalbos taisyklėmis (99), nuo 2017 m. pradžios visiems didesniems nei 1 MW (100) įrenginiams taikomos paramos schemos turi būti grindžiamos rinka, išskyrus tuos atvejus, kai teikti paramą leista prieš įsigaliojant naujosioms taisyklėms. Pastaruoju atveju jų galima nekeisti iki leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos (101). Rinka grindžiami mechanizmai – tai ekologiniai sertifikatai ir konkurenciniai konkursai.

               (683)

               Vienas iš rinka grindžiamų mechanizmų, kuriuos privaloma taikyti pagal naująsias valstybės pagalbos taisykles, yra konkurenciniai konkursai. Pagal šį mechanizmą Vyriausybė skelbia aukcioną dėl pageidaujamos įrengtinos galios. Remiantis Sąjungos valstybės pagalbos taisyklėmis, konkurenciniai konkursai iš esmės yra neutralūs technologijų atžvilgiu, tačiau taip pat gali būti susieti su konkrečiomis technologijomis, pvz., jei to reikia reikiamai energijos išteklių įvairovei užtikrinti.

               (684)

               Saulės energijos parkų įrengėjai teikia pasiūlymus dėl mažiausios kainos, už kurią jie sutinka parduoti energiją, kurią jie tieks tinklui per visą parko veikimo laikotarpį.

               (685)

               Priemonėms prieštaraujančios šalys teigia, kad pagal šią naują, nuo kainų priklausančią konkurencinių konkursų sistemą MIK turės vis didesnį neigiamą poveikį saulės energijos diegimui, nes dėl jos padidėja modulių – pagrindinės saulės energijos sistemos sudėtinės dalies – kaina. Šios šalys teigia, kad pradėjus rengti konkursus dėl galios ir panaikinus priemones gali būti labai sutaupoma. Kuo pigesnės saulės energijos sistemos, tuo labiau Vyriausybės skatinamos jas statyti, nes mažesnės sąnaudos tiesiogiai veiks galutinę elektros energijos kainą. Be to, mažėjant saulės energijos sistemų kainai valstybėms narėms bus lengviau pasiekti atsinaujinančiosios energijos diegimo tikslus.

               (686)

               Šios šalys kaip pavyzdį nurodė Vokietiją. Jų teigimu, jau surengti keli gana sėkmingi bandomieji aukcionai, po kurių vidutinė kaina 2016 m. rugpjūčio mėn. sumažėjo iki 7,25 euro centų/kWh. Remiantis SPE ir SAFE pateikta analize, panaikinus MIK pramoninio masto FV įrenginių sistemų kaina, siūloma Sąjungos konkursuose, galėtų sumažėti 10 % Priemonių neigiamas poveikis konkursų rezultatams taip pat pripažįstamas naujausiame SPE dokumente „Global Market Outlook“ (102). Kita suinteresuotoji šalis pateikė prielaidą, kad panaikinus priemones dėl vyraujančios kainų mažėjimo tendencijos pasaulio rinkose saulės energijos kaina Vokietijoje gali sumažėti iki 5 euro centų/kWh, tačiau šių teiginių nepagrindė.

               (687)

               Priemonėms prieštaraujančios šalys nurodė, kad kai kuriose šalyse, visų pirma Jungtinėje Karalystėje, saulės energija konkuruoja su kitų formų atsinaujinančiąja energija, kaip antai sausumos vėjo. Kadangi vėjo energijai jokios prekybos priemonės netaikomos, saulės energija negalėjo su ja konkuruoti ir per minėtus aukcionus patvirtinta labai mažai saulės energijos projektų. Kai kurios šalys teigė, kad Vokietija taip pat svarsto galimybę taikyti technologijų atžvilgiu neutralius konkursus, kurie dar pablogins nepalankią padėtį, susiformavusią dėl priemonių padidėjus kainoms, nes saulės energija per šiuos konkursus bus vertinama prasčiau nei kitos atsinaujinančiųjų išteklių technologijos, visų pirma vėjo energijos.

               (688)

               Priemones remiančios šalys nurodė, kad konkursai ir bendri įrengimo tikslai buvo nustatyti būtent tam, kad Vyriausybės galėtų kontroliuoti saulės energijos diegimo mastą ir išvengti įrengimo pakilimo ir nuosmukio ciklų, kurių būta anksčiau.

               (689)

               Komisija į savo atliktą didelių pramoninių saulės energijos sistemų analizę įtraukė tik Vokietiją, Prancūziją ir Jungtinę Karalystę. Šios šalys pasirinktos todėl, kad per PTL jose įrengta apie 80 % (per metus) naujų Sąjungos saulės energijos įrenginių. Todėl pagal padėties raidą šiose trijose valstybėse narėse buvo galima vertinti padėtį visoje Sąjungoje.

               (690)

               Analizė pagrįsta suinteresuotųjų šalių pateikta informacija, Komisijai atliekant tyrimą surinkta informacija ir valstybių narių Komisijai valstybės pagalbos kontrolės tikslais pateikta informacija.

               (691)

               Vokietija ir Prancūzija yra nustačiusios artimiausių trejų metų tikslus. Prancūzija planuoja 2017–2019 m. surengti 2 metinius saulės energijos konkursų ciklus (po 500 MW). Iš viso per metus bus įrengta 1 000 MW galios naujų įrenginių. Vokietija planuoja nuo 2017 m. iki bent 2020 m. rengti konkursus dėl 600 MW metinės saulės energijos galios.

               (692)

               Jungtinė Karalystė saulės energetikos srityje apskritai nerengia konkrečioms technologijoms skirtų konkursų. 2015 m. vasario mėn. surengtas įvairias technologijas aprėpiantis konkursas, per kurį saulės energijos moduliai konkuravo su kitomis technologijomis dėl sandorių dėl kainų skirtumų. Kol kas Jungtinė Karalystė neplanuoja naujų konkursų, nes Vyriausybė mano, kad pramoninės sausumos vėjo ir saulės energijos sistemos gali konkuruoti su kitais elektros energijos šaltiniais be paramos schemų.

               (693)

               Vokietijoje ir Prancūzijoje priemonės negali turėti poveikio pramoninio masto saulės energijos modulių paklausai, nes saulės energijai taikomi specialūs konkursai, o planuojama įrengti galia yra nustatyta. Vienintelis skirtumas – šiek tiek didesnė kaina galutiniams vartotojams, kuria turi būti padengiamos konkurso rengimo sąnaudos (mokesčiais ar kitais mokėjimais).

               (694)

               Jungtinės Karalystės, kurioje konkursai neutralūs technologijų atžvilgiu ir bet kuriuo atveju naujų konkursų neplanuojama, padėties analizės rezultatai kitokie. Šios šalies rinkoje saulės energija konkuruoja su visų kitų formų energija. Vis dėlto dėl priemonių saulės energija netapo nekonkurencinga. Per 2015 m. vasario mėn. aukcioną iš viso 18,5 % bendrosios 2,1 GW galios buvo skirta saulės energijai. Šis konkursas įrodo, kad net taikant priemones saulės energija gali sėkmingai konkuruoti per technologijų atžvilgiu neutralius konkursus (103). Didžiausias galimas jų poveikis – šiek tiek mažesnė saulės energijos reikšmė konkurso rezultatams, t. y. jei priemonės nebūtų taikomos, saulės energijos pasiūlymai būtų laimėję didesnę technologijų atžvilgiu neutralių konkursų dalį. Galiausiai, Komisija mano, kad panaikinus priemones ir saulės energijos modulius perkant subsidijuotomis kainomis per įvairias technologijas aprėpiančius konkursus saulės energijos moduliams būtų suteiktas nesąžiningas pranašumas, palyginti su kitais atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais. Todėl priemonėmis saulės energijos konkurencinė padėtis netampa nepalanki, o tik sudaromos visoms technologijoms vienodos sąlygos.

               (695)

               Komisija daro išvadą, kad vienos kWh kainų mažėjimas ir padidėjusi saulės energijos paklausa nesusiję. Visų pirma, Vokietija, Prancūzija ir Jungtinė Karalystė nepadidino savo saulės energijos diegimo tikslų dėl to, kad projektų rengėjai aukcionuose dėl galios teikė pigesnius pasiūlymus. Iš tiesų valstybės narės pradėjo rengti konkursus iš esmės tam, kad galėtų kontroliuoti saulės energijos diegimo mastą. Šis teiginys taip pat patvirtintas SPE dokumente „2015 Global Outlook“: „Panašiai Prancūzijoje, JK ir Vokietijoje taip pat vėl populiarėja vienai ar kelioms technologijoms skirti konkursai, nes manoma, kad taip bus geriau kontroliuojama FV produktų rinkos raida susijusiuose segmentuose.“ (104)

               (696)

               SPE teigė, kad Komisija neišsamiai ir net neteisingai apibūdino jų poziciją dėl priemonių poveikio konkursams. Komisija patvirtino, kad savo 2016 m. prognozėse „Global Market Outlook“ ir keliose kitose pateiktose pastabose SPE teigė, kad, jų nuomone, MIK neigiamai paveikė konkursų rezultatus. Tačiau Komisija su šia nuomone nesutiko, kaip išsamiai apibūdinta pirmiau. Be to, Komisija pažymėjo, kad „Solar Power Europe“ prognozėse „Global Market Outlook 2016–2020“ taip pat tvirtino, kad Vyriausybės gali naudoti konkursus saulės energijos diegimui kontroliuoti ar net riboti: „Politikos formuotojai dažnai teikia pirmenybę ant stogų montuojamiems saulės energijos įrenginiams, nes jie konkurencinėje kovoje įveikia bet kokias kitas atsinaujinančiosios energijos technologijas ir (kitaip nei ant žemės montuojamos FV elektrinės) nekonkuruoja dėl kitų paskirčių. Tai ypač aiškiai matyti Europos šalyse, kur vykdant konkursus kartais net ribojamas ant žemės montuojamų FV sistemų dydis (pvz., Vokietijoje iki 10 MW) ir apimtis.“ (105)

         6.3.4.   Priemonių poveikis saulės energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos lygybei

               (697)

               Terminas „iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos lygybės principas“ reiškia, kad tam tikru laiku pasiekiama, kad besivystančiomis technologijomis elektros energija gaminama tokiomis pat sąnaudomis kaip tradicinėmis technologijomis. Iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos lygybė gali būti dvejopa. Iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybė pasiekiama, kai saulės energijos sistema (paprastai didelė pramoninė sistema, prijungta prie perdavimo ir (arba) skirstymo tinklo) gali gaminti elektros energiją išlygintomis elektros energijos sąnaudomis (IEES) (106), kurios yra mažesnės nei elektros energijos pirkimo iš didmeninės rinkos, kurioje tarpusavyje konkuruoja visi dideli (paprastai tradicinių technologijų) elektros energijos gamintojai, kaina. Didmeniniu lygmeniu energija parduodama labai dideliems pramoniniams vartotojams ir komunalinėms įmonėms, kurie ją skirsto namų ūkiams ir kitiems mažesniems galutiniams naudotojams. Iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybė pasiekiama, kai saulės energijos sistema (paprastai įrengta ant naudotojo pastato stogo) gali gaminti elektros energiją IEES, kurios yra mažesnės nei mažmeninė elektros energijos kaina (įskaitant visus perdavimo ir skirstymo mokesčius, komunalinių įmonių antkainius ir mokesčius).

               (698)

               Komisija iš pradžių išnagrinėjo iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybę, po to – mažmeninės.

               (699)

                  Iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybės principas. Priemonėms prieštaraujančios šalys teigė, kad panaikinus priemones didelių saulės energijos įrenginių pagamintos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybė galėtų būtų pasiekta labiausiai saulėtose Sąjungos dalyse, pvz., Ispanijoje. Remiantis vieno iš SAFE narių pateiktu verslo planu, jie galėtų pasiekti 3,8 euro centų/kWh IEES Ispanijos Kadiso regione, jei pirktų modulius už 0,35 EUR/W. Ši šalis projektui, kuris būtų užbaigtas 2017 m. pradžioje, numatė gauti modulių už 0,35 EUR/W iš Kinijos 1 lygmens gamintojų, sudarydama su jais neapmuitinamą didelio kiekio sandorį. Ši šalis teigė, kad tokios mažos saulės energijos IEES reiškia ne tik tai, kad pasiekta iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš tradicinio kuro gautos elektros energijos lygybė, bet ir tai, kad artimiausiu metu neatsiras geresnio elektros energijos gamybos būdo. Šis sąnaudų pranašumas ir kiti pietų Europos šalių privalumai, t. y. geri tinklų ryšiai, stabili politinė ir ekonominė aplinka ir likvidi valiuta, suteikia joms unikalią galimybę tapti naujomis Europos elektros energijos gamybos lyderėmis. Minėtos šalys teigė, kad priemonės užkerta tam kelią.

               (700)

               Komisija pažymėjo, kad Ispanijos Kadiso regione saulės spinduliuotės lygis – vienas iš geriausių Sąjungoje (daugiausia saulėtų dienų per metus), todėl vienas modulis pagamina daug elektros energijos. Daugumoje kitų Sąjungos dalių saulės kur kas mažiau, todėl reikia atsižvelgti, kokiomis sąlygomis pasiektą iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybę galima pakartoti kitose rinkose, net jei Britanijos Vyriausybė mano, kad tai bus galima greitai padaryti. Komisija taip pat pažymėjo, kad įvairiose valstybėse narėse taikomos labai skirtingos didmeninės kainos, todėl minėtoji didmeninės prekybos lygybė pasiekiama įvairiomis kainomis, priklausomai nuo konkrečios valstybės narės.

               (701)

               Todėl Komisija nusprendė, kad artimoje ateityje iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybė didelėje Sąjungos dalyje nebus pasiekta, net jei priemonės nebus taikomos.

               (702)

               Atskleidus faktus kelios šalys nesutiko su Komisijos išvada, kad artimoje ateityje iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybė didelėje Sąjungos dalyje nebus pasiekta, net jei priemonės nebebus taikomos. Šios šalys nurodė instituto „Becquerel Institute“ parengtą 6 puslapių ataskaitą, kurioje nagrinėjamos iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybės galimybės vienuolikoje valstybių narių. Šią ataskaitą finansavo trys šio tyrimo suinteresuotosios šalys, prieštaraujančios priemonėms.

               (703)

               Komisija pažymėjo, kad kiti šaltiniai ne taip optimistiškai kaip „Becquerel Institute“ vertina saulės energijos IEES lygį ir laiką, kada Europoje bus pasiekta iš saulės energijos gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos lygybė. Pavyzdžiui, išsamioje BNEF ataskaitoje (107) prognozuojamos kur kas didesnių IEES intervalai pagrindinėse rinkose, kaip antai Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Skirtumai nurodyti šioje lentelėje.

                           Valstybė narė

                           BNEF IEES intervalas (EUR/MWh) (108)

                           „Becquerel“ IEES intervalas (EUR/MWh)

                           Mažos

                           Didelės

                           Mažos

                           Didelės

                           Prancūzija

                           58

                           105

                           34

                           53

                           Vokietija

                           66

                           107

                           46

                           54

                           Italija

                           65

                           99

                           36

                           58

                           JK

                           77

                           117

                           49

                           60

               (704)

               „Becquerel“ taikytos kapitalo išlaidos – 0,726 EUR/W (vienodos visoms valstybėms narėms). BNEF taikytos kapitalo išlaidos kur kas didesnės ir skirtingos įvairiose valstybėse narėse: Prancūzija – 0,99 EUR/W; Vokietija – 0,9–0,94 EUR/W, Italija – 0,76–0,99 EUR/W ir JK – 0,9–0,94 EUR/W. Dalį šio skirtumo galima paaiškinti tuo, kad „Becquerel“ taikė modulių kainas sąlygomis, kai priemonės netaikomos. Vis dėlto kur kas žemesnės kapitalo išlaidos mažai tikėtinos, ypač atsižvelgiant į tai, kad, kaip teigia BNEF, Sąjungoje jos bet kuriuo atveju mažesnės nei kitose šalyse, kuriose netaikomos prekybos apsaugos priemonės, pvz., Turkijoje (1,04 EUR/W) ir Jungtiniuose Arabų Emiratuose (1,14 EUR/W).

               (705)

               Todėl„Becquerel“ ir BNEF prognozės skiriasi. Nesutampa laikas, nuo kurio, jų nuomone, pastatyti pramoninį saulės energijos parką bus tikrai pigiau nei eksploatuoti esamą iškastinio kuro gamyklą. „Becquerel“ mano, kad Prancūzijoje tai jau įvyko, o Jungtinėje Karalystėje ir Vokietijoje, kaip mano „Becquerel“, tai įvyks atitinkamai 2018 m. ir 2020 m. BNEF numato, kad visose šiose trijose valstybėse narėse pramoninio masto saulės energija taps tikrai pigesnė nei iškastinio kuro tik 2025–2030 m. (109) Atitinkamai BNEF laikosi nuomonės, kad daugumoje Sąjungos dalių pramoniniai saulės energijos parkai bus plačiau įdiegti tik po 2025 m. (110)

               (706)

               Galiausiai, „Becquerel“ ataskaitoje daroma išvada, kad: „FV elektros energija galėtų tapti konkurencinga keliose Europos didžiausiose rinkose iki 2019 m. ir daugumoje Europos šalių <…> per artimiausius penkerius metus.“ Tai reiškia, kad daugumoje valstybių narių, įskaitant Vokietiją, iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos lygybė būtų pasiekta tik po to, kai priemonės nustotų galioti (2019 m.), net tuo (ginčytinu) atveju, jei „Becquerel“ ataskaitos prielaidos ir išvados iki to laiko pasitvirtintų.

               (707)

               SPE pateikė dvi „Deutsche Bank“ ataskaitas (111), kuriose, SPE nuomone, prieštaraujama Komisijos nuomonei, kad iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybė nebūtų pasiekta artimoje ateityje. Komisija pažymi, kad šiose dviejose ataskaitose iš tiesų kalbama ne apie didmeninės prekybos lygybę, o apie mažmeninės prekybos lygybę, ir tai patvirtina ne tik tekstas, bet ir, palyginti su saulės energijos IEES, didelės elektros kainos. Kaip paaiškinta kitose konstatuojamosiose dalyse, Komisija neneigė, kad kai kuriose Sąjungos dalyse jau pasiekta iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybė.

               (708)

                  Iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybės principas. Priemonėms prieštaraujančios šalys taip pat teigė, kad ant stogų montuojamais saulės energijos įrenginiais jau pasiekta iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybė, t. y. šie įrenginiai tapo ekonomiškai perspektyvūs net be subsidijų tose valstybėse narėse, kuriose mažmeninės elektros energijos kainos didelės, pvz., Vokietijoje. Viena iš šalių šiam teiginiui pagrįsti pateikė komercinio centro pavyzdį. Centro stogo plotas, ant kurio galima įrengti plokštes, didelis, o energijos reikia dienos metu, kai vykdoma pagrindinė veikla. Taigi energijos reikia būtent tada, kai pagaminama daugiausia saulės energijos. Vokietijoje vienos kWh kaina šiuo metu yra apie 20 euro centų/kWh, o ant stogo įrengtų saulės energijos sistemų bendros išlygintos energijos gamybos sąnaudos yra apie 10 euro centų/kWh. Todėl vartotojai, ypač tie, kurie daug energijos naudoja dieną, įrengę plokštes gali nemažai sutaupyti. Per pirminį tyrimą padėtis buvo kitokia, nes saulės elektros energijai bet kuriuo atveju reikėjo subsidijų, kad jos gamyba būtų perspektyvi. Kai subsidijos netenka savo reikšmės, vartotojo sprendimas įrengti saulės energijos sistemą priklauso nuo galutinės modulių kainos, o šiuo metu ši kaina yra didesnė dėl taikomų priemonių.

               (709)

               Komisija atidžiau ištyrė Vokietijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos rinką, nes tyrimo metu šalys aktyviai teikė pastabų dėl šio klausimo.

               (710)

               Svarbu atskirti įrenginius, kurių pagaminama elektros energija vartojama savo reikmėms, ir įrenginius, kurių elektros energija tiekiama į tinklus.

               (711)

               Komisija sutiko su nuomone, kad labai pageidautina, kad būtų pasiekta iš saulės energijos gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos lygybė, nes ji padeda kovoti su klimato kaita ir mažina vartotojų išlaidas elektros energijai. Komisija nustatė, kad panaikinus priemones saulės energijos plokščių kaina sumažėtų ir atitinkamai padidėtų vietų, kuriose galima pasiekti iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybės.

               (712)

               Komisija taip pat nustatė, kad per PTL investicijas į ant komercinių ir gyvenamųjų pastatų stogų įrengiamus savo vartojimui skirtus įrenginius, kuriems netaikomos jokios paramos schemos, stabdė reglamentavimo netikrumas, būtent tai, ar šie įrenginiai įtraukiami į Vokietijos paramos schemos finansavimo rinkliavą (EEG papildomą mokestį). Vokietijai pakeitus reglamentavimo nuostatas tam, kad ji atitiktų Sąjungos valstybės pagalbos taisykles, subjektai, patys suvartojantys savo gaminamą atsinaujinančiąją energiją (kartais vadinami gaminančiais vartotojais), Vokietijoje privalo mokėti daugiau nei 2 euro centų/kWh rinkliavą. Todėl, jei projekto energijos sistemų bendros išlygintos energijos gamybos sąnaudos yra apie 10 euro centų/kWh, vien dėl šios rinkliavos elektros energija pabrangsta 20 % (112)

               (713)

               Komisija siekia, kad ateityje reglamentavimo netikrumo būtų mažiau. Direktyvos dėl elektros energijos rinkos modelio ir atsinaujinančiosios energijos pasiūlyme teigiama, kad „savo gaminamą atsinaujinančiąją energiją vartojantys vartotojai <…> turi teisę ją vartoti <…> be būtinybės atlikti neproporcingas procedūras ir mokėti sąnaudų neatitinkančius mokesčius (113)“. Rinkos informacijos agentūrų ataskaitose taip pat pažymima, kad reglamentavimo pakeitimai veikia paklausą. Vienoje iš naujausių BNEF ataskaitų teigiama, kad „Vokietijos komercinių ir gyvenamųjų nepramoninio masto FV sistemų sektorius traukiasi nuo to laiko, kai kiekvieną mėnesį ėmė mažėti [fiksuoti supirkimo tarifai] ir įsigaliojo savo gaminamai ir vartojamai energijai taikomas mokestis“ (114). Atsižvelgiant į visus aspektus minėtasis iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybės pavyzdys įrodo, kad saulės energijos moduliais jau galima generuoti elektros energiją, kurios kaina būtų kur kas mažesnė nei mažmeninė kaina Vokietijoje. Kai Sąjungos teisės aktais bus užtikrintas reikiamas reglamentavimo tikrumas, tikėtina, kad paklausa, kuri nėra grindžiama paramos schemomis, vėl padidės. Paklausą, tikėtina, labiau veiks saulės energijos plokščių kaina ir, atitinkamai, priemonės.

               (714)

               Įrenginių, kurių gaminama elektros energija tiekiama į tinklą, paklausą daugiausia lemia paramos schemos, kurias galima toliau taikyti nerengiant konkursų įrenginiams iki 1 MW. Pagal esamą paramos lygį paklausa šiek tiek padidės, jei priemonės bus panaikintos. Tačiau daugumoje valstybių narių dėl biudžeto priežasčių parama smarkiai sumažinta, todėl ši paklausa smunka nepriklausomai nuo priemonių.

               (715)

               Atskleidus faktus SPE teigė, kad Komisija netinkamai padarė išvadas dėl reglamentavimo netikrumo poveikio ir EEG papildomo mokesčio, remdamasi tik Vokietijos pavyzdžiu. Komisija pakartojo, kad tokios pat neigiamos sąlygos buvo daugelyje valstybių narių. Tą patį pažymėjo ir SPE Ispanijos atžvilgiu savo naujausioje ataskaitoje „Global Market Outlook 2016–2020“: „<…> Ispanijos Vyriausybė <…> trukdė formuotis savo reikmėms gaminamos elektros energijos rinkai, nustatydama saulės energijos mokestį ir dideles baudas už nedeklaruotus gaminančius vartotojus“ (115) ir „Ispanijoje saulės energijos lemtis panaši į padėtį kitose rinkose, kuriose anksčiau buvo taikomi aukšti supirkimo tarifai, būtent Belgijoje, Bulgarijoje, Čekijoje ir Graikijoje. Slovakijos ir Slovėnijos saulės energijos rinkos taip pat beveik visiškai sustojo“ (116); taip pat: „NET kelios išsivysčiusios paskirstytosios ant stogų montuojamų saulės įrenginių energijos rinkos sunkiai pereina nuo supirkimo tarifų ar matavimo iš gauto energijos kiekio atimant į tinklą patiektą energiją prie savo reikmėms gaminamos energijos vartojimu pagrįstų schemų. Tai vyksta neatsižvelgiant į tai, kad daugeliu atvejų saulės elektros energija yra pigesnė nei mažmeninė elektros energija. Kai kuriose Europos šalyse nustatytos ant stogų montuojamų saulės įrenginių energijos rinkos kliūtys (savo gaminamai ir suvartojamai saulės energijai taikomi mokesčiai, trukdymas parduoti perteklinę energiją ar tik didmeninių kainų taikymas) ir besitęsiančios diskusijos dėl tolesnių apribojimų galėjo sulaikyti daugelį potencialių pirkėjų nuo investicijų į nuosavas saulės energijos sistemas.“ (117) Todėl Komisija atmetė šį argumentą.

         6.3.5.   Išvada dėl priemonių poveikio paklausai

               (716)

               Atlikusi išsamią analizę Komisija nustatė, kad vertinant priemonių poveikį paklausai svarbu atskirti įvairius skirtumus ir įvairių rūšių paklausą.

               (717)

                  Paramos schemų lemiama paklausa. Jei paramos schemos taikomos konkrečioms technologijoms, priemonės paklausos neveikia. Jei paramos schemos technologijų atžvilgiu neutralios, dėl priemonių saulės energijos galimybės laimėti sumažėja. Vis dėlto net rengiant šiuos konkursus, kaip pažymi Komisija, saulės energija užėmė didelę rinkos dalį ir tai įrodo, kad net taikant priemones ji gali konkuruoti pramoninio masto konkursuose.

               (718)

                  Iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybės principas. Šiuo etapu ir artimoje ateityje iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybę galima pasiekti tik (jei iš viso galima) idealių sąlygų vietovėse, net jei saulės energijos plokščių kainos sumažės panaikinus priemones. Be to, kaip minėta, tikėtina, kad netaikant priemonių paklausa padidės nedaug ir bet kuriuo atveju priklausys nuo didmeninės elektros energijos kainos konkrečioje valstybėje narėje.

               (719)

                  Iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybės principas. Šiuo metu iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybė pasiekta naudojant komercinius įrenginius valstybėse narėse, kuriose didelės mažmeninės kainos, pvz., Vokietijoje, net jei jose nėra labai saulėta. Šią padėtį daugiausia skatina mokesčiai, tinklų mokesčiai ir paramos schemų rinkliavos. Svarbus žingsnis siekiant stabilios ir augimui palankios aplinkos yra naujos energetikos rinkos modelio taisyklės, kurias Komisija pasiūlė 2016 m. gruodžio 1 d. (118), ir naujos taisyklės dėl į vartotojus orientuoto perėjimo prie švarios energijos, kurias Komisija pasiūlė 2016 m. lapkričio 30 d. (119) Teisėkūros institucijoms priėmus Komisijos pasiūlymą tikimasi, kad komercinių įrenginių, kurie vartoja savo gaminamą elektros energiją, paklausa vėl padidės. Tokiu atveju priemonių panaikinimas gali turėti didesnį poveikį komercinėms sistemoms, nes jų paklausa neribojama nustatant konkretų pagaminamos elektros energijos kiekį, kuris remiamas pagal paramos schemas, ir jos nekonkuruoja su kitais energijos ištekliais, kitaip nei siekiant iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos didmeninės prekybos lygybės. Gyvenamųjų patalpų įrenginių sektoriuje iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybės principo įgyvendinimas gali užtrukti ilgiau, nes daugumai naudotojų, kurie vartoja savo gaminamą elektros energiją, į šiuos įrenginius reikės įmontuoti brangius energijos kaupimo įtaisus (120).

               (720)

               Atskleidus faktus kelios šalys nesutiko su išvada, kad priemonių poveikis modulių paklausai nedidelis. Jos teigė, kad investicijas skatina numatoma grąža, todėl kuo mažesnė saulės energijos modulio kaina, tuo didesnė investicijos grąža ir jos gavimo tikimybė.

               (721)

               Komisija priminė, kad ji niekada neprieštaravo, kad kaina veikia paklausą. Vis dėlto ji laikosi nuomonės, kad šiuo metu kitų veiksnių poveikis paklausai yra kur kas didesnis nei dėl MIK santykinai nedaug išaugusios modulių kainos. Šie veiksniai susiję su reglamentavimo netikrumu ir sąmoningomis Vyriausybių pastangomis kontroliuoti saulės energijos diegimo mastą. Šios pastangos yra, pvz., bendrojo metinio tikslinio įrengimo rodiklio nustatymas, konkursai atsižvelgiant į galią ar mokesčiai savo gaminamai ir vartojamai elektros energijai.

               (722)

               Komisija taip pat pripažino, kad kai kuriais atvejais, pvz., rengiant technologijų atžvilgiu neutralius konkursus, MIK poveikis saulės energijos paklausai galbūt buvo didesnis. Tačiau Komisija taip pat pažymėjo, kad netaikant MIK dempingo poveikio pašalinimas suteiktų saulės energijai nesąžiningą konkurencinį pranašumą kitų atsinaujinančiųjų išteklių energijos atžvilgiu. Komisija taip pat pažymi, kad saulės energija palyginti sėkmingai vertinama per technologijų atžvilgiu neutralius konkursus net galiojant MIK, kuri tik atkuria visiems vienodas sąlygas.

               (723)

               Galiausiai, Komisija nustatė kitų įrodymų, kad artimoje ateityje Vyriausybės imsis papildomų veiksmų saulės energijos diegimui kontroliuoti, pavyzdžiui, saulės energijos įrenginiams nustatys labiau sąnaudas atitinkančius tinklo naudojimo tarifus. Remiantis BNEF prielaidomis: „daugelis Europos reglamentavimo institucijų nuo 2018 m. ims reaguoti į mažėjančias saulės energijos sąnaudas ir privers saulės energijos plokščių naudotojus mokėti nustatyto dydžio prijungimo prie tinklo kainą, kad jie, pirkdami saulės energiją, galėtų sutaupyti tik kintamąją elektros energijos kainos dalį. Šią prielaidą grindžiame kiekvienos šalies tinklo sąnaudų struktūros įverčiais. Daugumoje ES šalių tai apie 30 % elektros energijos kainos sumažina išvengiamas elektros energijos išlaidas. Jei tai neįvyks, įrenginių galbūt bus statoma daugiau, bet tinklo sąnaudos bus nefinansuojamos (121).“

               (724)

               Todėl šie argumentai buvo atmesti ir Komisija toliau laikėsi nuomonės, kad priemonių poveikis saulės energijos paklausai Europoje labai nedidelis.

         6.4.   Kiti argumentai

               (725)

               Dauguma priemonėms prieštaraujančių šalių nurodė, kad priemonės trukdo siekti su klimato kaita susijusių tikslų. Šiam teiginiui taip pat pritarė penkios aplinkosaugos srityje veikiančios NVO. Šios šalys pakartojo, kad Sąjunga ir valstybės narės keliais sprendimais ir susitarimais, naujausias iš kurių – Paryžiaus susitarimas, įsipareigojo mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir užkirsti kelią klimato kaitai. Sąjunga yra nustačiusi teisiškai privalomą tikslą, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija turi sudaryti bent 20 % galutinio energijos suvartojimo (122). Komisija taip pat parengė politinį pagrindą iki 2030 m. padidinti šį rodiklį iki 27 % Šis naujas plataus užmojo tikslas nustatytas 2014 m., t. y. kai jau buvo nustatytos galutinės priemonės. Europos Parlamentui didžiąja dauguma pritarus 2016 m. spalio mėn. Europos Sąjunga ratifikavo pirmąjį visuotinį, teisiškai privalomą pasaulinį susitarimą dėl klimato, būtent JTBKKK Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos apribojimo. Pagrindinis šių pastangų aspektas – perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio energijos tiekimo, o saulės energija yra vienas iš perspektyviausių energijos išteklių siekiant su klimatu susijusių tikslų.

               (726)

               Priemonėms prieštaraujančios šalys nurodė, kad dėl priemonių yra sunkiau siekti su klimatu susijusių tikslų, nes saulės energija diegiama lėčiau. Jos teigė, kad grąžinus pasaulines saulės energijos rinkos kainas į pirminį lygį Sąjunga galės greičiau mažinti savo elektros energijos gamybos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Jos taip pat pažymėjo, kad Sąjungos klimato politika ir prekybos politika viena kitai prieštarauja. Pirmąja atsinaujinantieji ištekliai skatinami ir subsidijuojami, o pastarąja didinamos jų kainos ir mažinamas prieinamumas.

               (727)

               Komisija sutiko, kad JTBKKK Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos apribojimo ratifikavimas – labai svarbus visuotinį bendradarbiavimą švelninant klimato kaitą skatinantis žingsnis. Saulės energija yra vienas iš svarbiausių energijos išteklių siekiant su klimatu susijusių tikslų. Vis dėlto Komisija nustatė, kad priemonių poveikis saulės energijos įrenginių paklausai Sąjungoje per artimiausius dvejus ar trejus metus bus labai nedidelis (žr. 6.3 skirsnį). Tai pasikeis tik tada, kai iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos elektros energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybė lems didesnę paklausą. Todėl panaikinus priemones šiuo etapu nebūtų labai padedama siekti su aplinka susijusių tikslų.

               (728)

               „ES Pro Sun“ pateikė keletą kitų pastabų atvirame laiške dėl NVO pozicijos panaikinti priemones dėl su aplinka susijusių priežasčių. „ES Pro Sun“ nurodė, kad vertinant visą saulės energijos tiekimo grandinę, Sąjungoje pagamintų plokščių anglies dioksido išmetimo rodiklis kur kas mažesnis. Sąjungoje pagamintų modulių nereikia toli vežti. Dėl Sąjungos gamybos standartų, aplinkosaugos reikalavimų ir didesnių energijos sąnaudų ES saulės pramonė sistemingai mažino savo energijos vartojimą, palyginti su Kinijos gamintojais. Tai ypač svarbu dėl to, kad gaminant saulės energijos modulius ir jų žaliavas suvartojama daug energijos. „ES Pro Sun“ taip pat pažymėjo, kad esama tam tikro prieštaravimo tarp to, kad kai kurios NVO pasirašė raštą, kuriuo raginama panaikinti priemones dėl Sąjungos interesų, t. y. net jei nustatoma, kad prekyba vykdoma nesąžiningai, ir to, kad vienas iš jų vadovų neseniai ragino dėti daugiau pastangų, kad būtų užtikrinama sąžininga ir aplinkai nekenkianti prekyba.

               (729)

               Komisija padarė išvadą, kad priemonių poveikis siekiant trumpojo laikotarpio Sąjungos su klimatu susijusių tikslų labai nedidelis.

               (730)

               Atskleidus faktus kelios šalys nesutiko su teiginiu, kad importuotų saulės energetikos produktų anglies dioksido išmetimo rodiklis didesnis nei pagamintųjų Sąjungoje. Šios šalys teigė, kad polikristalinio silicio ir plokštelių gamybai tenka didžiausia pirminės energijos paklausos dalis, todėl svarbiausia yra jų kilmė. Šios šalys taip pat pažymėjo, kad elektros energijos gamybos anglies dioksido išmetimo rodiklis skiriasi priklausomai nuo valstybės narės. Kadangi modulių ir jų žaliavų gamyba yra imli energijai, svarbu, kurioje konkrečiai valstybėje narėje moduliai ir jų sudėtinės dalys buvo pagaminti.

               (731)

               Komisija išsamiai neišnagrinėjo šių teiginių, nes atskleidus faktus tam nebuvo daug laiko. Ji paaiškino tik pakartojusi „ES ProSun“ pateiktą teiginį ir pati niekada neteigusi, kad importuotų saulės energetikos produktų anglies dioksido išmetimo rodiklis didesnis. Komisija pakartojo, kad neatsižvelgiant į Sąjungos ir Kinijos modulių anglies dioksido išmetimo rodiklius pagrindinė išvada – kol kas priemonių poveikis saulės energijos paklausai labai nedidelis. Todėl Komisija nusprendė, kad priemonių poveikis Sąjungos su aplinka susijusių tikslų siekimui taip pat nebuvo didelis.

               (732)

               Kai kurios priemones panaikinti raginančios šalys teigė, kad Sąjungoje gaminamų modulių nepakanka Sąjungos paklausai patenkinti, o priemonės nepadėjo smarkiai padidinti Sąjungos elementų ir modulių gamybos pajėgumo. Šių šalių vertinimu Sąjungos paklausa buvo mažesnė nei 8 GW, o Sąjungos modulių gamybos pajėgumas (susijusių suinteresuotųjų šalių) nesiekė 4 GW. Tai, kaip teigiama, reiškia, kad bet kuriuo atveju reikia importuoti bent pusę modulių. Šios šalys nurodė, kad Europos Komisijos pirminiame reglamente suformuluota prielaida, kad „pagrįstai manoma, kad per vidutinį laikotarpį Sąjungos pramonė padidins savo gamybos pajėgumus, kad patenkintų paklausą, o tai jai suteiks galimybę pasiekti masto ekonomiją ir toliau mažinti kainas“, nepasitvirtino.

               (733)

               Komisija nustatė, kad, net jei Sąjungoje gaminamų modulių nepakanka Sąjungos paklausai patenkinti, jų niekada netruko. Galiojant įsipareigojimui dėl kainos ir MIK galima importuoti juos iš Kinijos sąžiningomis kainomis. Importas iš kitų pasaulio šalių šiek tiek padidėjo, tačiau Sąjungos pramonė tarp 2012 m. ir PTL taip pat sugebėjo padidinti savo rinkos dalį Sąjungoje nuo 25 iki 35 % Taigi, priemonės padėjo Sąjungos pramonei gaminti ir parduoti daugiau, palyginti su Sąjungos rinkos dydžiu, ir patenkinti didesnę paklausos dalį. Kaip minėta 6.3.2 skirsnyje, Sąjungos suvartojimas drastiškai sumažėjo sumažinus pagal paramos schemas skiriamas lėšas, todėl Sąjungos pramonei kur kas sudėtingiau augti. Nepaisydama to Sąjungos pramonė sugebėjo papildomai konsoliduoti veiklą ir labai sumažino sąnaudas. Be to, Sąjungoje yra nemažai nepanaudoto modulių gamybos pajėgumo, kurį būtų galima vėl pradėti eksploatuoti, jei paklausa padidėtų. Todėl Komisija mano, kad dėl priemonių modulių pasiūla Sąjungos rinkoje nesumažėjo ir priemonės padėjo Sąjungos gamybai plėstis Sąjungos rinkos dydžio atžvilgiu.

               (734)

               Priemonėms prieštaraujančios šalys nurodė, kad kitų šalių (ne Kinijos) modulių gamybos pajėgumas sparčiai didėja. Jos citavo įvairias rinkos informacijos ataskaitas, kuriose teigiama, kad kitų Azijos šalių bendras gamybos pajėgumas labai sparčiai didėja ir 2015 m. pasiekė 7 GW, o 2016 m., kaip prognozuojama, pasieks 10 GW. Kaip teigiama, jis viršys Sąjungos paklausą, kurią šalys nurodo esant apie 8 GW. Didelė dalis šių naujų įrenginių pastatyta Kinijos bendrovių. Be to, kelios didelės Kinijos bendrovės savo noru atsisakė įsipareigojimo, kad galėtų tiekti prekes Sąjungos rinkai ne iš KLR, o kitų valstybių. Šalys tvirtino, kad dėl to į Sąjungą iš trečiųjų šalių būtų eksportuojama vis daugiau pigių modulių, net jei priemonės toliau galiotų. Todėl priemonėms prieštaraujančios šalys teigė, kad Komisijos pirminiame reglamente suformuluota prielaida, kad kitos trečiosios šalys masiškai nenukreips savo eksporto į Sąjungos rinką (123), nepasitvirtino.

               (735)

               Per Komisijos tyrimą paaiškėjo, kad importo iš KLR į Sąjungą rinkos dalis sumažėjo nuo 66 % 2012 m. iki 41 % per PTL, o importo iš kitų pasaulio šalių, išskyrus KLR (daugiausia Taivano, Malaizijos, Korėjos ir Singapūro) rinkos dalis padidėjo nuo 9 iki 25 % Sąjungos gamintojų rinkos dalis Sąjungoje padidėjo nuo 25 % 2012 m. iki 35 % per PTL. Taigi, importas iš trečiųjų šalių nesutrukdė Sąjungos pramonei atgauti nemažą dalį Sąjungos rinkos.

               (736)

               Komisija taip pat nustatė, kad nepaisant to, kad modulių gamybos pajėgumas pietryčių Azijos šalyse sparčiai didėja, jis tebėra mažas, palyginti su Kinijos pajėgumu (124). Pietryčių Azijos šalių gamyklos taip pat parduoda nemažą dalį savo produkcijos JAV rinkai ir kitoms šalims, kurios Kinijos moduliams taiko prekybos apsaugos priemones, pvz., Indijai ir Kanadai. Taip pat numatoma, kad pietryčių Azijos šalyse bus statoma daugiau saulės energijos įrenginių, todėl tam tikra dalis produkcijos bus parduodama pačiame regione. Todėl Komisija padarė išvadą, kad pietryčių Azijos šalių modulių gamybos pajėgumo nepakanka, kad būtų patenkinta didelė Sąjungos paklausos dalis, o priemonės taptų neveiksmingos. Bet kuriuo atveju priemonėmis siekiama užtikrinti, kad saulės energijos moduliai ir elementai iš KLR būtų importuojami sąžiningomis ir nesubsidijuotomis kainomis, ir tai, kad Sąjungos pramonei gali tekti konkuruoti su kitomis šalimis, nereiškia, kad priemonės neveiksmingos.

               (737)

               Viena šalis nurodė, kad rinkos dalių raida įrodo, kad priemonės daugiausia buvo naudingos importuotojams iš trečiųjų šalių. Ši šalis teigė, kad šis atvejis panašus į ūkiuose išaugintų Atlanto lašišų bylą (125), kai Komisija panaikino priemones, nes dėl jų didelė dalis grynojo turto būtų perkelta iš Sąjungos, o turto perkėlimas trečiųjų šalių tiekėjams smarkiai viršytų galimą priemonių naudą Sąjungos pramonei.

               (738)

               Kaip minėta, Sąjungos pramonė tarp 2012 m. ir PTL taip pat sugebėjo padidinti savo rinkos dalį Sąjungoje nuo 25 iki 35 % Tai reiškia, kad trečiosios šalys neperėmė didžiosios dalies rinkos dalies, kuri anksčiau teko Kinijos gamintojams. Be to, Komisija mano, kad Sąjungos pramonės padėtis ūkiuose išaugintų Atlanto lašišų byloje buvo visai kitokia: tada Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo kur kas mažesnė ir padidėjo tik nuo 2,7 % 1998 m. iki 4,3 % 2001 m. Tuo atveju labai maža Sąjungos pramonės užimama rinkos dalis buvo viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių nustačius priemones didelė dalis grynojo turto būtų perkelta iš Bendrijos, rinkai prisitaikant prie didesnių kainų
                   (126). Šiuo atveju priemonės buvo labai naudingos Sąjungos pramonei. Todėl ūkiuose išaugintų Atlanto lašišų byla negali būti laikoma precedentu.

               (739)

               Priemonėms prieštaraujančios šalys teigė, kad Sąjungos gamintojai nepaskelbė jokių patikimų planų didinti pajėgumą. Priešingai – didžiausias Sąjungos gamintojas „Solar World“ neseniai atleido kelis šimtus laikinųjų Europos gamyklose dirbusių darbuotojų ir sudarė susitarimus su pirminės įrangos gamintojais dėl saulės energijos plokščių gamybos Tailande. Priemonėms prieštaraujančios šalys teigė, kad tai dar vienas įrodymas, kad perspektyviai gaminti saulės energijos modulius galima tik didelėse gamyklose, kaip antai Azijos.

               (740)

               „Solar World“ į tai atsakė, kad laikinos sutartys su pirminės įrangos gamintojais buvo sudarytos tam, kad būtų galima patenkinti pasaulinės paklausos pakilimą 2015 m. pabaigoje ir pirmojoje 2016 m. pusėje. „Solar World“ nurodė, kad neaiškumas dėl vykdomo tyrimo rezultato privertė finansinius investuotojus padidinti palūkanų normas, taikomas bendrovės kapitalo investicijoms. Todėl iki šio tyrimo pabaigos atidėti kapitalui imlią gamybos pajėgumo plėtrą ir vietoje to laikinai pasinaudoti gamybos rangovų siūlomu pajėgumu buvo ekonomiškai pagrįstas sprendimas. „Solar World“ taip pat nurodė, kad visi jos pirminę įrangą gaminančio ne ES partnerio pagaminti moduliai buvo išsiųsti iš Sąjungos.

               (741)

               Rinkos informacija patvirtina, kad 2016 m. pirmai pusei buvo būdingas pakilimas, o antroje pusėje paklausa sumažėjo ir todėl kainos smarkiai krito dėl perteklinės modulių pasiūlos (127). Atsižvelgiant į šias aplinkybes „Solar World“ sprendimas atleisti laikinuosius darbuotojus gali būti vertinamas kaip sunkus, bet pagrįstas rinkos padėtimi. „Solar World“ taip pat sumažino gamybos rangovų produkcijos apimtį tiek, kiek buvo įmanoma pagal su jais sudarytas sutartis.

               (742)

               Todėl Komisija nusprendė, kad atsižvelgiant į neaiškumus ir pastarojo laikotarpio pasaulinį pakilimo ir nuosmukio ciklą, Sąjungos gamintojo sprendimas atidėti pajėgumo plėtrą ir pasirinkti esamą gamybos rangovų pajėgumą buvo ekonomiškai pagrįstas ir nereiškė, kad gamyba Sąjungoje tapo neperspektyvi.

         6.5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (743)

               Įvertindama ir palygindama priešingus interesus Komisija išnagrinėjo, ar neigiamas poveikis nesusijusiems importuotojams, pradinės grandies ir galutinės grandies pramonės šakoms ir kiti prieš tai nagrinėti padariniai būtų neproporcingi, palyginti su teigiamu poveikiu peržiūrimojo produkto Sąjungos gamintojams. Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnio 1 dalies 3 sakinį ypatingas dėmesys skirtas būtinybei pašalinti žalos darančio subsidijavimo iškraipomąjį poveikį prekybai ir atkurti veiksmingą konkurenciją.

               (744)

               Iš esmės siekta įvertinti tikėtiną pratęstų priemonių poveikį būsimai saulės energijos modulių Sąjungos paklausai. Jei priemonės smarkiai apribotų paklausą, galima teigti, kad palyginti nedidelės Sąjungos pramonės apsauga neproporcingai paveiktų kur kas didesnes pradinės grandies ir galutinės grandies pramonės šakas. Vis dėlto, kaip nuspręsta 724 konstatuojamojoje dalyje, priemonių poveikis saulės energijos modulių Sąjungos paklausai nedidelis. Tikėtina, kad ši padėtis nepasikeis tol, kol valstybės narės priims ir įgyvendins naują atsinaujinančiosios energijos direktyvą. Prieštaraujant šiai išvadai pateiktas argumentas dėl poveikio darbo vietoms. Nepaisant to, kad panaikinus priemones galbūt būtų sukurta kažkiek naujų darbo vietų, tokiu atveju taip pat iš karto iškiltų pavojus esamoms darbo vietoms Sąjungos saulės energijos elementų ir modulių pramonės šakose (apie 8 000). Todėl nebuvo tikslinga tiesiog lyginti esamų Sąjungos pramonės darbo vietų ir darbo vietų galutinės grandies (apie 50 000) ar pradinės grandies (apie 5 000–10 000) sektoriuose skaičių.

               (745)

               Kadangi atsinaujinančiosios energijos paramos politika turėjo būti pertvarkyta įsigaliojus naujoms taisyklėms, pagrįstoms Sąjungos valstybės pagalbos teisės nuostatomis, ir, tikėtina, bus dar keičiama po to, kai teisėkūros institucijos priims Komisijos pasiūlymą dėl naujos atsinaujinančiosios energijos direktyvos, neįmanoma įvertinti ilgesnio nei 18 mėnesių laikotarpio Sąjungos interesų. Kai kurie nustatyti faktai leidžia daryti prielaidą, kad ateityje, kai bus galutinai pereita prie naujos atsinaujinančiosios energijos paramos politikos, paaiškinta savo gaminamos ir vartojamos energijos fiskalinė padėtis ir didesnėje Europos dalyje bei tam tikrų vartotojų grupių atžvilgiu bus pasiekta saulės energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos lygybė, priemonių poveikis paklausai gali būti didesnis. Kaip pažymėta 709 ir 719 konstatuojamosiose dalyse, svarbus žingsnis siekiant stabilios ir augimui palankios aplinkos yra naujos energetikos rinkos modelio taisyklės, kurias Komisija pasiūlė 2016 m. gruodžio 1 d. (128), ir naujos taisyklės dėl į vartotojus orientuoto perėjimo prie švarios energijos, kurias Komisija pasiūlė 2016 m. lapkričio 30 d. (129) Todėl Komisija nusprendė pratęsti priemones tik dar 18 mėnesių.

               (746)

               Atskleidus papildomus faktus, kaip minėta 33 konstatuojamojoje dalyje, Komisija gavo trejopo pobūdžio pastabų. Apskritai ES gamintojai prašė Komisijos palikti pirminę 24 mėnesių trukmę teigdami, kad atskleistame pasiūlyme iki 2 metų sutrumpintos įprastos 5 metų trukmės užteko, kad būtų tinkamai subalansuoti įvairūs interesai. Vienos suinteresuotosios šalys, atstovaujančios galutinės ir pradinės grandies pramonės šakoms, pritarė sutrumpinimui iki 18 mėnesių, kitos palankiau vertino galimybę apskritai panaikinti priemones. Kinijos Vyriausybė apgailestavo, kad Komisija ketina toliau taikyti priemones net ir trumpesnį 18 mėnesių laikotarpį. Kaip ir kai kurios suinteresuotosios šalys, atstovaujančios galutinės ir pradinės grandies pramonės šakoms, Vyriausybė taip pat neigiamai įvertino tai, kad įgyvendinimo akto projekto tekste nėra nurodyta, kad vėliau priemonės bus iš karto panaikintos.
               Komisija pažymėjo, kad ateityje, kai bus galutinai pereita prie naujos atsinaujinančiosios energijos paramos politikos, paaiškinta savo gaminamos ir vartojamos energijos fiskalinė padėtis ir didesnėje Europos dalyje bus pasiekta saulės energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos lygybė, priemonių poveikis paklausai gali būti didesnis. Todėl išimties tvarka priemonės turėtų būti pratęsiamos tik 18 mėnesių ir vėliau jos nustotų galioti pagal taikytinas pagrindinio reglamento taisykles. Remdamasi šiuo etapu turimais įrodymais Komisija nusprendė, kad 18 mėnesių būtų tinkamas kompromisas, padėsiantis suderinti priemonių tikėtiną neigiamą poveikį pradinės ir galutinės grandžių pramonės šakoms bei vartotojams ir naudą Sąjungos pramonei.

               (747)

               Be to, peržiūrėdama nesusijusių importuotojų interesus Komisija gavo skundų dėl sunkios jiems tenkančios administracinės naštos, o Sąjungos gamintojai pateikė skundų dėl to, kad priemonių vengiama. Šiuos klausimus galima įtraukti į priemonių formos tarpinę peržiūrą. Galiausiai, Komisija sužinojo, kad MIK koregavimo mechanizmas neatitinka staigios saulės energijos pramonės sąnaudų nusistovėjimo kreivės (130). Todėl esama koregavimo sistema galbūt sutrukdė Europos vartotojams pasinaudoti pasauliniu mastu padidėjusio efektyvumo privalumais, ir dėl to gali reikėti peržiūrėti ir šį klausimą. Jį galima įtraukti į kitokios formos priemonių koregavimo mechanizmo tarpinę peržiūrą.

               (748)

               Apskritai Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių panaikinti priemones dėl Sąjungos interesų. Vis dėlto ji taip pat nusprendė, kad tikslinga atlikti 747 konstatuojamojoje dalyje nurodytų klausimų ex-officio peržiūrą.

         7.   DALINĖS TARPINĖS PERŽIŪROS TYRIMAS, PER KURĮ NAGRINĖJAMA TIK TAI, AR GALIOJANČIŲ ELEMENTAMS SKIRTŲ PRIEMONIŲ TOLESNIS TAIKYMAS ATITIKTŲ SĄJUNGOS INTERESUS, AR NE

   7.1.   Pirminės pastabos

               (749)

               Kaip nurodyta 8 konstatuojamojoje dalyje, Komisija savo iniciatyva inicijavo dalinės tarpinės peržiūros tyrimą (toliau – tarpinė peržiūra), per kurį nagrinėjama tik tai, ar galiojančių elementams skirtų priemonių tolesnis taikymas atitiktų Sąjungos interesus, ar ne.

               (750)

               Peržiūra buvo pradėta gavus prima facie įrodymų, kad aplinkybės, kurių pagrindu nustatytos pirminės priemonės, pasikeitė. Visų pirma, restruktūrizavus ir konsolidavus Sąjungos pramonę nemaža dalis elementų gamintojų nutraukė gamybą. Didžioji dalis likusio Sąjungos elementų gamybos pajėgumo, panašu, iš esmės buvo skirta uždarajam naudojimui, būtent moduliams gaminti. Atitinkamai Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems naudotojams apimtis buvo labai maža, o vertikaliai neintegruoti modulių gamintojai priklausė nuo į Sąjungą importuotų elementų. Todėl Komisija nusprendė, kad tikslinga išnagrinėti, ar tolesnis elementams skirtų priemonių taikymas vis dar atitiktų Sąjungos interesus.

         7.2.   Elementų gamintojų interesai

               (751)

               Komisijai žinoma apie 12 Sąjungos elementų gamintojų. Sąjungos pramonei atstovauja asociacija „ES Pro Sun“, kuri galiojančių kompensacinių priemonių galiojimo termino peržiūroje yra pareiškėjas. „ES Pro Sun“ atstovauja keturiems Sąjungos elementų gamintojams. Dar du elementų gamintojai tiesiogiai parėmė „ES Pro Sun“ poziciją. „ES Pro Sun“ taip pat atstovauja pradinės grandies plokštelių gamintoją „Solar World“ ir dar vieną Sąjungos plokštelių gamintoją.

               (752)

               Per pirminį tyrimą Komisija nustatė, kad dėl didžiulio Kinijos subsidijuotų saulės energijos elementų ir modulių importo į Sąjungą srauto bankrutavo daug Sąjungos elementų gamintojų. Nustačius priemones likę Sąjungos gamintojai galėjo atsigauti, konsoliduoti ir stabilizuoti elementų gamybą. Pavyzdžiui, vienas iš didžiausių Sąjungos elementų gamintojų „Bosch Solar Energy“ išlaikė veikiančius gamybos išteklius ir darbuotojus, kuriuos 2014 m. perėmė „Solar World“.

               (753)

               Panaikinus elementams skirtas priemones Kinijos elementų eksportas subsidijuotomis kainomis pasikartotų, o jo apimtis būtų didelė, todėl Sąjungos pramonė patirtų materialinę žalą, o pasekmės Sąjungos elementų pramonei būtų labai neigiamos. Didelės kapitalo investicijos į sudėtingą elementų gamybos įrangą taptų niekinės. Iki 1 700 aukštos kvalifikacijos darbininkų galėtų netekti darbo. Komisijai taip pat buvo pranešta apie kelių Sąjungos bendrovių ketinimą vėl imti naudoti apie 300 MW galios pajėgumą, jei priemonės bus toliau taikomos.

               (754)

               Sąjungos elementų gamybos pramonės nuosmukis taip pat galėtų neigiamai paveikti Sąjungos MTTP veiklai. Elementas yra esminė modulio sudėtinė dalis ir didelė dalis saulės energijos vertės grandinės MTTP pastangų skirta elementams. Panaikinus elementams skirtas priemones Europos MTTP investicijos sulėtėtų, o jau sukaupta praktinė patirtis taptų niekinė arba turėtų būti perkelta į trečiąsias šalis. Todėl kyla pavojus, kad netaikant priemonių elementams sustiprėtų Sąjungos modulių gamintojų priklausomybė nuo importuotų elementų.

               (755)

               Elementams skirtų priemonių panaikinimas taip pat galėtų susilpninti moduliams skirtas priemones. Tai leistų Kinijos gamintojams eksportuoti elementus nesąžiningomis kainomis ir iš jų rinkti modulius savo patronuojamosiose įmonėse ar pasitelkiant gamybos rangovus, esančius Sąjungoje. Modulių surinkimo linijas galima įrengti palyginti greitai, kaip įrodyta sparčiu modulių gamybos pajėgumo didėjimu pietryčių Azijoje (žr. 734 konstatuojamąją dalį). „ES Pro Sun“ nurodė, kad tokia padėtis buvo susiklosčiusi JAV 2012–2014 m., kai moduliams skirtų priemonių veiksmingumas nepateisino lūkesčių. Padėtis pasikeitė tik įtraukus elementus į pirminę produkto apibrėžtį.

               (756)

               Todėl tolesnis elementams skirtų priemonių taikymas aiškiai atitinka Sąjungos elementų gamintojų interesus ir taip pat gali būti kažkiek naudingas Sąjungos modulių gamintojams.

               (757)

               Atskleidus faktus „Jabil“ paprieštaravo Komisijos išvadai, kad nutraukus elementams skirtas priemones Kinijos gamintojai galėtų eksportuoti elementus nesąžiningomis kainomis ir iš jų rinkti modulius savo patronuojamosiose įmonėse ar pasitelkdami gamybos rangovus, esančius Sąjungoje. Atsakydama į „Jabil“ prieštaravimą Komisija priminė nustačiusi tikimybę, kad dempingas ir žala tęsis, jei priemonės bus panaikintos. Komisija taip pat paaiškino, kad gamybos rangovų, kaip antai „Jabil“, veiklos modelis ir sąnaudų struktūra labai skiriasi nuo kitų Sąjungos pramonės atstovų. Konkrečiai kalbant, jiems reikia kur kas mažiau papildomų išteklių, nes jiems tenka mažesnė atsakomybė už jų produktų pardavimą, rinkodarą ir MTTP, kaip nurodyta 513 ir 563 konstatuojamosiose dalyse. Todėl, jei Komisija panaikintų elementams skirtas priemones dėl Sąjungos modulių gamintojų interesų, Sąjungoje veikiantiems gamybos rangovams nebūtų jokių kliūčių rinkti modulius naudojant dempingo kainomis importuotus Kinijos elementus. Iš tiesų, gamybos rangovas net neprivalo žinoti, kokia yra tikroji elemento kaina, nes paprastai pagal jo veiklos modelį jis gauna žaliavų perdirbimo mokestį, kurį jam moka kita bendrovė, taip pat tiekianti žaliavas ir prisiimanti visą atsakomybę už produkcijos pardavimą. Todėl Komisija toliau laikosi nuomonės, kad panaikinus elementams skirtas priemones modulių, kuriuos susijusios bendrovės arba gamybos rangovai galėtų rinkti Sąjungoje naudodami dempingo kainomis importuotus Kinijos elementus, kainų lygis būtų nesąžiningas.

               (758)

               Atskleidus faktus SPE teigė, kad iš KLR importuojamų elementų ir Sąjungoje pagamintų elementų pardavimo nesieja priežastinis ryšys; jų nuomone, Sąjungos pramonė konkuruoja su trečiosiomis šalimis. Ta pati šalis teigė, kad priemonėmis nebuvo apsaugotos elementų pramonės investicijos, ir kad elementų sektoriaus darbo jėgai negresia atleidimas iš darbo, jei priemonės nebebus taikomos. Ši šalis taip pat teigė, kad elementų uždarojo naudojimo rinkos nepaveikė iš Kinijos importuojami elementai.

               (759)

               Komisija papildomai išnagrinėjo trečiųjų šalių elementų pardavimo poveikį, kaip nurodyta 579 konstatuojamojoje dalyje, ir pakartojo, kad trečiųjų šalių produkcijos pardavimas nebuvo žalingas. Ji taip pat išsamiau išnagrinėjo priemonių poveikį Sąjungos elementų pramonės investicijoms, kaip nurodyta 571 konstatuojamojoje dalyje, ir pakartojo, kad priemonės teigiamai paveikė investicijas. Be to, ji nustatė, kokį poveikį turėjo Kinijos importas Sąjungos elementų uždarojo naudojimo rinkai, kaip nurodyta 508 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgdama į esamą mažą Sąjungos elementų pramonės pelningumą Komisija toliau laikėsi nuomonės, kad Sąjungos elementų sektoriaus darbo jėgai grėstų pavojus netekti darbo, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

         7.3.   Nesusijusių elementų importuotojų interesai

               (760)

               Nė vienas nesusijęs elementų importuotojas, kuris būtų vykdęs veiklą per PTL, apie save nepranešė. Elementus importuoja Sąjungos modulių gamintojai arba su Kinijos gamintojais susiję importuotojai.

         7.4.   Galutinės grandies (modulių gamintojų) pramonės interesai

               (761)

               Septyni Europos modulių gamintojai pranešė apie save ir paragino netaikyti priemonių elementams. Kai kurios iš šių bendrovių remia „ES Pro Sun“ poziciją, kad reikia toliau taikyti moduliams skirtas priemones. Kai kurios pradinės grandies ir galutinės grandies pramonės šakų bendrovės pateikė pastabų, kuriose prieštaraujama būtent elementams taikomoms priemonėms, tačiau dauguma šių bendrovių daugiausia dėmesio skyrė priežastims, dėl kurių turėtų būti panaikintos moduliams skirtos priemonėms, ir jų panaikinimo poveikiui.

               (762)

               Elementams skirtas priemones panaikinti raginančios šalys atkreipė dėmesį į tai, kad beveik visi Sąjungoje pagaminti elementai skirti uždarajam vertikaliai integruotų bendrovių naudojimui. Todėl vertikaliai neintegruoti modulių gamintojai, kurie pagamina daugiau nei 65 % Sąjungos modulių, priklauso nuo importuojamų elementų. Šios šalys teigė, kad beveik visiems į Sąjungą importuojamiems elementams taikomos priemonės arba sustiprinti muitinės patikrinimai, susiję su Malaizijos ir Taivano elementams nustatytomis kovos su vengimu priemonėmis. Dėl to vertikaliai neintegruotiems modulių gamintojams tenka papildoma administracinė ir finansinė našta. Elementams skirtoms priemonėms prieštaraujančios šalys taip pat nurodė, kad šios priemonės nebuvo veiksmingos, nes dėl jų Sąjungoje neatsirado naujo pajėgumo. Jų nuomone, dėl priemonių taip pat padidėjo galutinio produkto, t. y. modulių kaina, ir tai neigiamai paveikė paklausą, vartotojus ir platesnio masto Sąjungos aplinkos politikos tikslus.

         7.4.1.   Nepakankama elementų pasiūla Sąjungoje

               (763)

               Elementams skirtas priemones panaikinti raginančios šalys teigė, kad Sąjungos rinkoje nėra Sąjungoje pagamintų elementų. Sąjungoje veikia tik keli elementų gamintojai ir beveik visi jie patys naudoja savo pagamintus elementus ir tik labai nedidelį jų kiekį parduoda trečiosioms šalims. Šie elementai paprastai prastesnės kokybės. Atlikusi tyrimą Komisija sutiko, kad Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduodami elementai patenkinta mažiau nei 5 % vertikaliai neintegruotų Sąjungos modulių gamintojų paklausos.

               (764)

               Šalys taip pat teigė, kad net jei atvirojoje rinkoje būtų parduodama daugiau Sąjungos elementų, Sąjungos pajėgumo ir pagaminamų elementų vis tiek neužtektų visai Sąjungos elementų paklausai patenkinti ir juo labiau neužtektų visai modulių paklausai patenkinti. Komisija nustatė, kad per PTL Sąjungoje buvo pagaminama 1 270 MW elementų, t. y. 37 % visos Sąjungos elementų paklausos, kuri, kaip apskaičiuota, sudaro 3 409 MW. Sąjungos elementų gamybos pajėgumo užtektų apytiksliai 18 % visos Sąjungos modulių paklausos (apie 7 200 MW per PTL) patenkinti.

               (765)

               Kelios šalys nurodė, kad elementams skirtos priemonės naudingos tik vienai bendrovei („Solar World“), o daugumos kitų vertikaliai neintegruotų modulių gamintojų konkurencinė padėtis, palyginti su šia bendrove, tampa nepalanki. „Solar World“ per PTL pagamino daugiau nei 70 % visų Sąjungoje pagamintų elementų. „Solar World“ atvirojoje rinkoje parduoda tik tuos elementus, kurie, jos nuomone, netenkina jos aukštų standartų. Minėtos šalys nurodė, kad jos gali įsigyti tik iš trečiųjų šalių importuojamų elementų. Nepanaikinus elementams skirtų priemonių jų konkurencinė padėtis, palyginti su dominuojančia elementų gamintoja Sąjungoje, liktų nepalanki.

               (766)

               Kaip minėta, Komisija nustatė, kad Sąjungoje pagaminti elementai patenkina 35 % visos Sąjungos elementų paklausos ir šis santykis padidėjo nuo 23 % 2012 m. Tai reiškia, kad Sąjungoje pagaminti elementai gali patenkinti didelę dalį Sąjungos paklausos nepriklausomai nuo to, ar jie parduodami uždarajam naudojimui, ar ne. Komisija taip pat primena, kad vidutinės elementų gamybos sąnaudos Sąjungoje buvo didesnės nei Kinijos ir Taivano pardavimo pagal sutartis kainos (kaip tvirtino „PV Insights“). Tai reiškia, kad vertikaliai neintegruoti Sąjungos modulių gamintojai gali pirkti elementus iš trečiųjų šalių panašiomis ar net mažesnėmis kainomis. Ši išvada patvirtinama net atsižvelgus į tai, kad vertikaliai integruotų gamintojų Sąjungoje pagaminti elementai yra veiksmingesni, aukštos kokybės ir atitinkamai brangesni. Todėl dėl priemonių vertikaliai integruotų elementų ir modulių gamintojų konkurencinė padėtis netampa palankesnė nei vertikaliai neintegruotų gamintojų.

               (767)

               Komisija taip pat pažymi, kad vienintelis laikotarpis, kai vertikaliai neintegruotiems Sąjungos modulių gamintojams buvo sudėtinga įsigyti elementų, sutapo su išskirtiniu KLR paklausos piku 2015 m. pabaigoje ir 2016 m. pradžioje. Tuo laikotarpiu Kinijos saulės energijos paklausa padidėjo net iki 22 GW (131). Kinijos saulės energijos įrenginių tikslas paremtas dosniomis paramos schemomis, sukėlusiomis laikiną įrengimo pakilimą. NET didelio pačios Kinijos elementų gamybos perteklinio pajėgumo tam tikrą laiką neužteko šiam neįprastam paklausos pikui patenkinti. Kai kurie Kinijos modulių gamintojai turėjo išimties tvarka importuoti elementus iš kitų šalių, o dėl to laikinai sumažėjo pasaulinė elementų pasiūla ir padidėjo jų kainos. Tuo laikotarpiu, kai elementų trūko, t. y. nuo 2015 m. lapkričio mėn. iki 2016 m. kovo mėn., jų pardavimo pagal sutartis kainos, kaip pranešta „PV Insights“, buvo didesnės nei MIK. Todėl, net jei priemonės nebūtų taikomos, Sąjungos modulių gamintojai būtų patyrę panašių su elementų tiekimu susijusių sunkumų, nes tą palyginti trumpą laikotarpį KLR susiformavo vienkartinis elementų trūkumas.

               (768)

               Šis padidėjusios elementų paklausos laikotarpis taip pat iš dalies sutapo su Komisijos priemonių vengimo tyrimu dėl Kinijos elementų ir modulių siuntimo iš Malaizijos ir Taivano. Elementų ir modulių registravimas, privalomas nuo priemonių vengimo tyrimo inicijavimo, t. y. 2015 m. gegužės mėn., Sąjungos modulių gamintojams sukėlė papildomų su tiekimu susijusių sunkumų. Jų padėtis kurį laiką buvo neaiški, nes jie nežinojo, ar jų Taivano ir Malaizijos tiekėjai yra tikrieji gamintojai ir jiems bus netaikomi muitai. Galiausiai 2016 m. vasario mėn. daugiau nei 20 Malaizijos ir Taivano gamintojų, bendradarbiavusių atliekant tą tyrimą, buvo pripažinti tikraisiais gamintojais. Šis laikinas netikrumas buvo išspręstas ir tiekimas stabilizavosi.

               (769)

               Komisija taip pat nustatė, kad teiginys, kad elementams skirtomis priemonėmis apsaugoma tik viena bendrovė („Solar World“), nepagrįstas. Kaip nurodyta 751 konstatuojamojoje dalyje, dar penki elementų gamintojai tiesiogiai remia elementams skirtų priemonių tolesnį taikymą. Komisijos žiniomis, Sąjungoje yra daugiau nei 10 elementų gamintojų. Pagrindinė priežastis, kodėl vienas gamintojas šiuo metu pagamina daugiau nei 70 % visų Sąjungoje pagaminamų elementų, yra tai, kad daugelis kitų elementų gamintojų pasitraukė iš rinkos, negalėdami pasipriešinti nesąžiningai Kinijos subsidijuotų produktų konkurencijai. Daugumai kitų gamintojų pasitraukus „Solar World“ 2014 m. perėmė vieną iš didžiausių Sąjungos elementų gamintojų. Šis gamintojas traukėsi iš rinkos ir jo neperėmus daugiau nei 500 aukštos kvalifikacijos darbininkų būtų netekę darbo. „Solar World“ teigė, kad, jei priemonės nebūtų taikomos, ji ne tik nebūtų galėjusi perimti kitos bendrovės ir išsaugoti jos darbo jėgą, bet jos pačios elementų gamyklos jau būtų bankrutavusios.

               (770)

               Todėl vertikaliai neintegruoti Sąjungos modulių surinkėjai nepatiria tiekimo trūkumo ir jų konkurencinė padėtis nėra nepalankesnė nei vertikaliai integruotų surinkėjų. Todėl tai, kad Sąjungoje gaminami elementai gali patenkinti tik palyginti nedidelę modulių paklausos dalį, nedaro neigiamo poveikio Sąjungos modulių vartotojams.

         7.4.2.   Priemonių administracinė našta

               (771)

               Elementams skirtas priemones panaikinti raginančios šalys teigė, kad vertikaliai neintegruotiems modulių gamintojams dėl priemonių kyla didelė papildoma verslo rizika, apyvartinių lėšų trūkumas ir administracinė našta. Tai susiję su sudėtingų įsipareigojimo procedūrų laikymusi. Kai kurie modulių gamintojai nurodė, kad padėtis pablogėjo pradėjus priemonių vengimo tyrimą dėl Taivano ir Malaizijos. Vertikaliai neintegruotų gamintojų dokumentai pradėti griežtai tikrinti, kol atliekamos prekių muitinio įforminimo procedūros, net jei jie importuoja bendrovių, kurios atleistos nuo muitų, prekes. Šie gamintojai skundėsi, kad kai kuriais atvejais dėl paprastų procedūrinių dokumentų trūkumų, pvz., tinkamoje vietoje nepadėto antspaudo ar parašo, uždelsiama kelias savaites. Visiems pagal įsipareigojimą iš Kinijos importuojamiems elementams taikomi tie pati griežti muitinės patikrinimai ir apsunkinančios administracinės procedūros. Šie gamintojai teigė, kad todėl muitinės kruopščiai tikrina beveik 100 % visų į Sąjungą importuojamų elementų ir atitinkamai vėluoja siuntiniai, atsiranda papildomo administracinio darbo ir padidėja apyvartinių lėšų poreikis. Todėl jų konkurencinė padėtis tampa dar nepalankesnė ne tik palyginti su kitų pasaulio šalių gamintojais, bet ir su pirmaujančiais vertikaliai integruotais Europos modulių gamintojais.

               (772)

               Komisija priminė, kad papildomi veiksmai nustatyti tam, kad būtų geriau stebimos taikomos priemonės ir užkertamas kelias bet kokiam jų vengimui ir kryžminiam kompensavimui ir tokiu būdu trukdoma laikytis įsipareigojimo. Kitus būdus veiksmingai apsaugoti Sąjungos pramonę ir užkirsti kelią Kinijos moduliams taikomų priemonių vengimui būtų galima išnagrinėti per tarpinę peržiūrą. Valstybių narių muitinės turi atlikti griežtesnes patikras, kad veiksmingai apsaugotų Sąjungos pramonę nuo nesąžiningomis kainomis tiekiamų produktų srauto.

         7.4.3.   Elementams skirtų priemonių poveikis modulių kainoms ir paklausai

               (773)

               Kelios šalys, raginančios panaikinti elementams skirtas priemones, teigė, kad dėl jų didėja saulės energijos modulių pagrindinės sudėtinės dalies sąnaudos ir atitinkamai didėja naujų saulės energijos įrenginių kaina, todėl galiausiai sumažėja saulės energijos modulių paklausa. Kai kurios šalys nurodė, kad ne per PTL, 2016 m. antroje pusėje vidutinės pasaulinės pardavimo pagal sutartis kainos smarkiai sumažėjo ir nesiekė MIK, todėl vertikaliai neintegruoti Sąjungos modulių gamintojai patyrė papildomų sunkumų.

               (774)

               Komisija nustatė, kad elementų vidutinė pasaulinė pardavimo pagal sutartis kaina, kaip pranešta „PV Insights“, didžiąją priemonių galiojimo laiko dalį buvo panaši į MIK. Todėl taikant vidutinę pasaulinę pardavimo pagal sutartis kainą kaip lyginamąjį dydį pagrindinės modulių sudėtinės dalies kaina dėl priemonių poveikio smarkiai nepadidėjo.

               (775)

               Komisija nustatė, kad 2016 m. antroje pusėje pasaulinės pardavimo pagal sutartis kainos smarkiai sumažėjo dėl saulės energijos sektoriaus pakilimo ir nuosmukio ciklo, aptarto 767 konstatuojamojoje dalyje. 2016 m. ketvirtą ketvirtį elementų kainos stabilizavosi ir net pradėjo vėl didėti, kaip dažnai būna per pakilimo ir nuosmukio ciklus. Vis dėlto, atsižvelgiant į saulės energijos sektoriaus sąnaudų nusistovėjimo kreivės poveikį, tikėtina, kad naujos ilgesnio laikotarpio saulės energijos elementų kainos bus mažesnės nei galiojusios prieš pastarąjį pakilimo ir nuosmukio ciklą. Kaip pažymėta 676 konstatuojamojoje dalyje, kainų indeksas, pagal kurį Komisija koregavo MIK, nevisiškai atspindi tai, kad per didžiąją 2016 m. dalį saulės energijos elementų ir modulių gamybos sąnaudos mažėjo. Būdus geriau prisitaikyti prie saulės energijos pramonės sąnaudų nusistovėjimo kreivės raidos galima išnagrinėti per tarpinę peržiūrą.

               (776)

               Priemonių poveikis Sąjungos saulės energijos paklausai išsamiai išnagrinėtas 6.3 skirsnyje. Komisija nustatė, kad keli kiti veiksniai paveikė modulių paklausą kur kas labiau nei priemonės. Kadangi elementai yra modulių pagrindinė sudėtinė dalis, ši išvada taip pat tinka ir elementams.

               (777)

               Atskleidus faktus SPE teigė, kad elementų vidutinė pasaulinė įsigijimo kaina didžiąją priemonių galiojimo laiko dalį buvo panaši į MIK. Ši šalis pagrindė šį teiginį 2016 m. lapkričio mėn. „PV-Magazine“ straipsniu (132) ir „Energy Trend PV“ duomenimis (133).

               (778)

               MIK atitiko pasaulines elementų kainas eurais nuo 2013 m. gruodžio mėn., kai buvo nustatytos priemonės, iki 2015 m. rugsėjo mėn., kai pasibaigė PTL, kaip skelbta „PVInsights“. Komisija taip pat pažymėjo, kad 2016 m. (ne nagrinėjamuoju laikotarpiu) MIK laikinai atitolo nuo pasaulinių įsigijimo kainų. Cituojamas straipsnis ir pateikti duomenys susiję su saulės energijos kainų raida ne nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija pakartojo, kad priemonių poveikis neintegruotiems modulių gamintojams buvo labai nedidelis.

         7.5.   Tarpinės peržiūros išvados

               (779)

               Komisija daro išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių panaikinti elementams skirtas priemones dėl Sąjungos interesų. Visų pirma ji nustatė, kad priemonės padėjo išlaikyti ir tam tikru mastu atgaivinti elementų gamybą Sąjungoje. Sąjungoje pagaminti elementai patenkina nemažą Sąjungos elementų paklausos dalį. Panaikinus elementams skirtas priemonės Sąjungos elementų gamybos pramonė greičiausiai žlugtų, būtų prarastos aukštos kvalifikacijos reikalaujančios darbo vietos ir nutrūktų susijusi MTTP veikla. Komisija taip pat nusprendė, kad dėl elementams skirtų priemonių Sąjungos vertikaliai integruotų elementų ir modulių gamintojų konkurencinė padėtis netampa palankesnė nei vertikaliai neintegruotų gamintojų. Vertikaliai neintegruoti modulių gamintojai gali įsigyti pakankamai elementų iš kitų šalių (ne Kinijos) ir jų kainos nėra didesnės, nei vertikaliai integruotų gamintojų taikomos vidaus naudojimui skirtiems elementams.

               (780)

               Be to, peržiūrėdama vertikaliai neintegruotų modulių gamintojų interesus Komisija gavo daug skundų dėl sunkios jiems tenkančios administracinės naštos, o Sąjungos gamintojai pateikė skundų dėl to, kad priemonių vengiama. Šiuos klausimus galima įtraukti į priemonių formos tarpinę peržiūrą.

               (781)

               Galiausiai, Komisija pažymėjo, kad per didžiąją 2016 m. dalį MIK koregavimo mechanizmas neatitiko staigios saulės energijos pramonės elementų sąnaudų nusistovėjimo kreivės. Todėl esama koregavimo sistema sutrukdė Europos modulių gamintojams pasinaudoti pasauliniu mastu padidėjusio efektyvumo privalumais, ir dėl to gali reikėti peržiūrėti ir šį klausimą. Jį galima įtraukti į kitokios formos priemonių koregavimo mechanizmo tarpinę peržiūrą.

               (782)

               Atskleidus faktus kelios šalys taip pat teigė, kad siūloma tarpinė peržiūra užtruktų per ilgai, kad būtų tinkamai apsaugoti neintegruotų modulių gamintojų interesai. Komisija pažymėjo, kad atskleidus faktus, būtent 2017 m. pradžioje, smarkiai sumažėjo MIK ir atitinkamai MIK ir vidutinės pasaulinės pardavimo kainos skirtumas. Be to, Komisija ketina užbaigti tarpinę peržiūrą 2017 m.

         8.   GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

               (783)

               Atsižvelgiant į išvadas dėl subsidijavimo tęsimosi ir pasikartojimo bei žalos tęsimosi tikimybės, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį kompensacinės priemonės, skirtos importuojamiems KLR kilmės arba iš jos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), nustatytos Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1239/2013, turėtų būti taikomos toliau.

               (784)

               Kaip išsamiai paaiškinta 6.3 skirsnyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad ateityje, kai bus galutinai pereita prie naujos atsinaujinančiosios energijos paramos politikos, paaiškinta savo gaminamos ir vartojamos energijos fiskalinė padėtis ir didesnėje Europos dalyje bus pasiekta saulės energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos lygybė, priemonių poveikis paklausai gali būti didesnis. Todėl išimties tvarka priemonės turėtų būti pratęsiamos tik 18 mėnesių ir vėliau jos nustotų galioti pagal taikytinas pagrindinio reglamento taisykles. Remdamasi šiuo etapu turimais įrodymais Komisija nusprendė, kad 18 mėnesių būtų tinkamas kompromisas, padėsiantis suderinti priemonių tikėtiną neigiamą poveikį pradinės ir galutinės grandžių pramonės šakoms bei vartotojams ir naudą Sąjungos pramonei.

               (785)

               Atskleidus faktus „ES Pro Sun“ paprieštaravo šiems argumentams. Ši šalis teigė, kad priemones reikėtų pratęsti penkerių metų laikotarpiui. Jos nuomone saulės energijos paklausą mažinantis reglamentavimo netikrumas artimoje ateityje neišnyks. Tik pratęsimas penkeriems metams suteiktų stabilumo, būtino tolesniam Sąjungos pramonės atsigavimui paskatinti, nes tokiu būdu būtų sudarytos geresnės investavimo sąlygos. Komisija pakartojo, kad dabar Sąjungos saulės energijos sektorius veikia intensyvaus pereinamojo laikotarpio sąlygomis, nes pereinama nuo tradicinių paramos priemonių (supirkimo tarifų) prie konkursų, taikomų pramoninio masto saulės energijos įrenginiams, ir savo gaminamos energijos vartojimo komercinių ir, mažesniu mastu, gyvenamųjų pastatų saulės energijos sektoriuose. Komisija mano, kad jau per 18 mėnesių keliose valstybėse narėse šis perėjimas duos kiekybinių rezultatų. Visų pirma, Komisija mano, kad šiuo laikotarpiu bus surengta daug konkursų dėl saulės energijos galios ir saulės energijos bus naudojama daugiau dėl saulės energijos ir iš iškastinio kuro gautos elektros energijos mažmeninės prekybos lygybės. Todėl Komisija toliau laikėsi nuomonės, kad tikslinga pratęsti priemones tik 18 mėnesių.

               (786)

               Eksportuojantys Malaizijos ir Taivano gamintojai, kurie buvo atleisti nuo priemonių, kurių taikymas buvo išplėstas Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2016/184, atleidžiami ir nuo šiuo reglamentu nustatytų priemonių.

               (787)

               Atsižvelgiant į padarytas išvadas nėra įtikinamų priežasčių panaikinti elementams skirtas priemones dėl Sąjungos interesų, todėl pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 3 dalį pradėta dalinė tarpinė peržiūra turėtų būti nutraukta.

         9.   PRIEMONIŲ FORMA

               (788)

               Įsipareigojimas, kurį Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1998 (134), taikomas toliau, kol galios šiuo reglamentu nustatytos galutinės priemonės. Eksportuotojai, kuriems taikomas šis įsipareigojimas, išvardyti šio sprendimo priede.

               (789)

               Vis dėlto, kaip pažymėta 747 ir 748 bei 780 ir 781 konstatuojamosiose dalyse, taip pat tikslinga pradėti ex officio tarpinę peržiūrą dėl priemonių formos ir susijusio koregavimo mechanizmo.

               (790)

               Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (135) 15 straipsnio 1 dalimi įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė. Komisija tam komitetui pateikė iš dalies pakeistą Komisijos įgyvendinimo reglamento projektą, kuriame priemonių taikymo laikotarpis sutrumpintas nuo 24 iki 18 mėnesių. Komitetas nepateikė nuomonės,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams arba plokštėms iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementams, naudojamiems fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio (elementų storis neviršija 400 mikrometrų), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90 (TARIC kodai 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 ir 8541409039), nustatomas galutinis kompensacinis muitas, išskyrus atvejus, kai šie produktai vežami tranzitu, kaip apibrėžta GATT V straipsnyje.
   Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai nepriskiriami šių rūšių produktai:

               —

               iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus,

               —

               fotovoltiniai produktai plona plėvele,

               —

               fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą,

               —

               moduliai ar plokštės, kurių išėjimo įtampa neviršija 50 V nuolatinės srovės, o atiduodamoji galia neviršija 50 W, ir kurie skirti tik tiesiogiai naudoti kaip baterijų įkrovikliai tokios pačios įtampos ir galios sistemose.

         2.   Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

               Bendrovė

               Muito norma (%)

               Papildomas TARIC kodas

               Wuxi Suntech Power Co. Ltd
               Suntech Power Co. Ltd
               Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
               Luoyang Suntech Power Co. Ltd
               Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

               4,9

               B796

               Yingli Energy (China) Co. Ltd
               Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
               Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
               Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

               6,3

               B797

               Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd
               Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd
               Changzhou Youze Technology Co. Ltd
               Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd
               Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd

               3,5

               B791

               JingAo Solar Co. Ltd
               Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
               JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
               Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
               Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

               5,0

               B794

               Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
               LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
               LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

               11,5

               B793

               LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd

               11,5

               B927

               Delsolar (Wujiang) Ltd

               0

               B792

               Renesola Jiangsu Ltd
               Renesola Zhejiang Ltd

               4,6

               B921

               Jinko Solar Co. Ltd
               Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
               ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
               ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

               6,5

               B845

               Priede išvardytos bendrovės

               6,4

               Visos kitos bendrovės (136)

               11,5

               B999

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   1.   Importuotiems ir į laisvą apyvartą išleistiems produktams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8541 40 90 (TARIC kodai 8541409021, 8541409029, 8541409031 ir 8541409039), ir kurių sąskaitas faktūras išdavusios bendrovės, kurių įsipareigojimus priėmė Komisija ir kurių pavadinimai įtraukti į Įgyvedinimo sprendimo 2013/707/ES su tolesniais pakeitimais priedą, 1 straipsniu nustatytas kompensacinis muitas netaikomas, jeigu:

               a)

               bendrovė, įtraukta į Įgyvendinimo sprendimo 2013/707/ES su tolesniais pakeitimais priede pateikiamą sąrašą, pirmiau nurodytus produktus pati arba per susijusią bendrovę, irgi įtrauktą į Įgyvendinimo sprendimo 2013/707/ES su tolesniais pakeitimais priede pateikiamą sąrašą, gamino, vežė ir išrašė sąskaitas faktūras su ja susijusioms Sąjungos bendrovėms importuotojoms, atliekančioms prekių išleidimo į laisvą apyvartą Sąjungoje procedūras, arba pirmam nepriklausomam klientui, kuris veikia kaip importuotojas ir atlieka prekių išleidimo į laisvą apyvartą Sąjungoje procedūras, ir

               b)

               su tokiomis importuojamomis prekėmis pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. prekybinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent šio reglamento 2 priede nurodyti duomenys ir deklaracija, ir

               c)

               kartu su tokiais importuojamais produktais pateikiamas eksporto įsipareigojimo sertifikatas, kaip nurodyta šio reglamento 3 priede, ir

               d)

               deklaruotos ir muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą.

         2.   Skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą:

               a)

               nustačius, kad dėl 1 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau toje dalyje išvardytų sąlygų, arba

               b)

               jeigu Komisija atšaukia pagal Reglamento (ES) Nr. 2016/1037 13 straipsnio 9 dalį priimtą įsipareigojimą reglamentu arba sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai, ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis.

         3 straipsnis
   Bendrovės, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurios yra išvardytos Įgyvendinimo sprendimo 2013/707/ES su tolesniais pakeitimais priede ir atitinka tam tikras jame nustatytas sąlygas, taip pat turi išduoti sandorių, kuriems taikomi kompensaciniai muitai, sąskaitą faktūrą. Tai turi būti prekybinė sąskaita faktūra, kurioje nurodomi bent šio reglamento 4 priede išvardyti rekvizitai.
   4 straipsnis
   1.   Galutinis kompensacinis muitas, pagal 1 straipsnio 2 dalį taikomas visoms kitoms bendrovėms, taip pat taikomas importuojamiems iš Malaizijos ir Taivano siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90 (TARIC kodai 8501310082, 8501310083, 8501320042, 8501320043, 8501330062, 8501330063, 8501340042, 8501340043, 8501612042, 8501612043, 8501618042, 8501618043, 8501620062, 8501620063, 8501630042, 8501630043, 8501640042, 8501640043, 8541409022, 8541409023, 8541409032, 8541409033), neatsižvelgiant į tai, ar jie deklaruojami ar nedeklaruojami kaip Malaizijos ir Taivano kilmės, išskyrus atvejus, kai šie produktai pagaminti toliau išvardytų bendrovių:

               Šalis

               Bendrovė

               Papildomas TARIC kodas

               Malaizija

               AUO – SunPower Sdn. Bhd.

               C073

               Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

               C074

               Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

               C075

               Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

               C076

               TS Solartech Sdn. Bhd.

               C077

               Taivanas

               ANJI Technology Co., Ltd

               C058

               AU Optronics Corporation

               C059

               Big Sun Energy Technology Inc.

               C078

               EEPV Corp.

               C079

               E-TON Solar Tech. Co., Ltd

               C080

               Gintech Energy Corporation

               C081

               Gintung Energy Corporation

               C082

               Inventec Energy Corporation

               C083

               Inventec Solar Energy Corporation

               C084

               LOF Solar Corp.

               C085

               Ming Hwei Energy Co., Ltd

               C086

               Motech Industries, Inc.

               C087

               Neo Solar Power Corporation

               C088

               Perfect Source Technology Corp.

               C089

               Ritek Corporation

               C090

               Sino-American Silicon Products Inc.

               C091

               Solartech Energy Corp.

               C092

               Sunengine Corporation Ltd

               C093

               Topcell Solar International Co., Ltd

               C094

               TSEC Corporation

               C095

               Win Win Precision Technology Co., Ltd

               C096

         2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytoms konkrečioms bendrovėms arba bendrovėms, kurioms Komisija suteikė leidimą pagal 2 straipsnio 2 dalį, prašymai netaikyti priemonių tenkinami tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama šio reglamento priede nustatytus reikalavimus atitinkanti galiojanti komercinė sąskaita faktūra, išduota gamintojo ar siuntėjo, kurioje pateikta deklaracija su data, pasirašyta sąskaitą išdavusio subjekto oficialaus atstovo, nurodant jo (jos) pavardę ir pareigas. Prie fotovoltinių elementų iš kristalinio silicio turi būti pridėta tokia deklaracija: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų fotovoltinių elementų iš kristalinio silicio, parduodamų eksportui į Europos Sąjungą, pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas) (nagrinėjamosios šalies pavadinimas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Prie fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio turi būti pridėta tokia deklaracija: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio, parduodamų eksportui į Europos Sąjungą, pagamino

               i)

                  (atitinkamos šalies pavadinimas) pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas) ARBA

               ii)

                  trečioji šalis – subrangovas šiai bendrovei (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas) (atitinkamos šalies pavadinimas)

               (išbraukti vieną iš dviejų netinkančių įrašų),
               naudodama fotovoltinius elementus iš kristalinio silicio (papildomas TARIC kodas [įrašomas, jei atitinkamai šaliai taikomos pirminės arba galiojančios vengimo priemonės]), kuriuos (atitinkamos šalies pavadinimas) pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jei tokia sąskaita faktūra nepateikiama ir (arba) minėtoje deklaracijoje nepateikiamas vienas arba abu papildomi TARIC kodai, taikoma muito norma, nustatyta visoms kitoms bendrovėms, ir muitinės deklaracijoje reikalaujama deklaruoti papildomą TARIC kodą B999.

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   5 straipsnis
   Kompensacinių priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), dalinė tarpinė peržiūra, pradėta pagal Reglamento (ES) 2016/1037 19 straipsnio 3 dalį (137), nutraukiama.
   6 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis galioja 18 mėnesių.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. kovo 1 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

      (2)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1239/2013, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams) nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 325, 2013 12 5, p. 66).

      (3)  2013 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/707/ES, kuriuo patvirtinamas pasiūlyto įsipareigojimo, susijusio su antidempingo ir antisubsidijų tyrimais dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų), priėmimas galutinių priemonių taikymo laikotarpiui (OL L 325, 2013 12 5, p. 214).

      (4)  2014 m. rugsėjo 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/657/ES, kuriuo priimamas eksportuojančių gamintojų grupės kartu su Kinijos įrenginių ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmais (CCCME) pateiktas pasiūlymas dėl patikslinimų, susijusių su Įgyvendinimo sprendime 2013/707/ES nurodyto įsipareigojimo įgyvendinimu (OL L 270, 2014 9 11, p. 6).

      (5)  Komisijos įgyvendinimo reglamentai (ES) 2015/1403 (OL L 218, 2015 8 19, p. 1), (ES) 2015/2018 (OL L 295, 2015 11 12, p. 23), (ES) 2016/115 (OL L 23, 2016 1 29, p. 47), (ES) 2016/1045 (OL L 170, 2016 6 29, p. 5) ir (ES) 2016/1998 (OL L 308, 2016 11 16, p. 8), kuriais atšauktas kelių eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo priėmimas.

      (6)  Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo ir kompensacinių priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), peržiūros inicijavimą (OL C 147, 2015 5 5, p. 4).

      (7)  2016 m. sausio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/12, kuriuo nutraukiama antidempingo ir kompensacinių priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), dalinė tarpinė peržiūra (OL L 4, 2016 1 7, p. 1).

      (8)  2016 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 2016/184, kuriuo galutinio kompensacinio muito, Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1239/2013 nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), taikymas išplečiamas importuojamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), siunčiamiems iš Malaizijos ir Taivano ir deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Malaizijos ir Taivano kilmės (OL L 37, 2016 2 12, p. 56).

      (9)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų kompensacinių priemonių galiojimo pabaigą (OL C 137, 2015 4 25, p. 28).

      (10)  2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (OL L 188, 2009 7 18, p. 93). Šis reglamentas buvo panaikintas Reglamentu (ES) 2016/1037.

      (11)  OL C 405, 2015 12 5, p. 20.

      (12)  OL C 405, 2015 12 5, p. 8.

      (13)  Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo ir kompensacinių priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), peržiūros inicijavimą (OL C 405, 2015 12 5, p. 33).

      (14)  Žr. 13 išnašą.

      (15)  Kolegijų ataskaitos: Kinija, OGEP (7.289 punktas); Gvatemala, cementas (II) (8.252 punktas); JAV, plieno plokštelės (67 išnaša); EB, lašišos (7.360 punktas); JAV, kompensacinės ir antidempingo priemonės (16.9 punktas); Apeliacinio komiteto ataskaitos: JAV, krevetės (158 punktas); JAV, karšto valcavimo plienas (99 punktas).

      (16)  Trijose Bendrajame Teisme nagrinėjamose bylose ginčijamos ne išvados dėl subsidijavimo, o kiti aspektai.

      (17)  12-ojo penkmečio plano 1 skirsnio 10 skirsnis: „naujojoje energetikos pramonėje skiriamas dėmesys <…> saulės energijos panaudojimui, fotovoltinės ir fototerminės energijos gamybai“.

      (18)  12-ojo saulės energijos fotovoltinių produktų pramonės penkmečio plano III skirsnio ii dalies 1 punktas.

      (19)  12-ojo saulės energijos fotovoltinių produktų pramonės penkmečio plano III skirsnio iii dalies 1 punktas.

      (20)  12-ojo saulės energijos fotovoltinių produktų pramonės penkmečio plano III skirsnio ii dalies 3 punktas.

      (21)  12-ojo saulės energijos fotovoltinių produktų pramonės penkmečio plano VI skirsnio i dalis.

      (22)  13-ojo penkmečio plano 23 skyriaus 8 langelis“ Besiformuojančių pramonės šakų vystymo strateginiai veiksmai“: „Industrializuosime ir pasieksime bazinių technologijų proveržį kurdami naujos kartos fotovoltinius elementus“; 1 skirsnio 30 skyrius „Energetikos struktūros optimizavimo ir tobulinimo skatinimas“: „Skatinsime vystyti <…> fotovoltinės energijos gamybą. Tobulinsime <…> saulės <…> energijos politinės paramos priemones.“

      (23)  http://en.ndrc.gov.cn/policyrelease/201612/P020161207645766966662.pdf

      (24)  Žr. pirminio reglamento 170 konstatuojamąją dalį.

      (25)  2014 m. trečiojo ketvirčio Kinijos pinigų politikos ataskaita.

      (26)  2014 m. trečiojo ketvirčio Kinijos pinigų politikos ataskaita.

      (27)  2015 m. pirmojo, antrojo ir trečiojo ketvirčių Kinijos pinigų politikos ataskaita.

      (28)  2015 m. pirmojo ir antrojo ketvirčių Kinijos pinigų politikos ataskaita.

      (29)  2015 m. trečiojo ketvirčio Kinijos pinigų politikos ataskaita.

      (30)  https://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1481513/000114420415023130/v404971_20f.htm

      (31)  1986 m. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, 234/84, Rink. p. 2263, 14 punktas; 1986 m. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, 40/85, Rink. p. 2321, 13 punktas; 1994 m. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-278/92–C-280/92, Rink. p. I-4103, 22 punktas ir 2003 m. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C-334/99, Rink. p. I-1139, 134 punktas.

      (32)  http://www.cmhk.com/main/a/2016/a26/a30448_30530.shtml

      (33)  http://www.bloomberg.com/news/articles/2013-10-25/china-starts-loan-prime-rate-as-new-benchmark-in-market-push; http://www.shibor.org/shibor/web/html/index_e.html

      (34)  http://www.global-rates.com/interest-rates/central-banks/central-bank-china/pbc-interest-rate.aspx

      (35)  Žr. pirminio reglamento 181–185 konstatuojamąsias dalis.

      (36)  Žr. pirminio reglamento 180 konstatuojamąją dalį.

      (37)  Žr. pirminio reglamento 192 konstatuojamąją dalį.

      (38)

      Šaltinis:„JinkoSolar Holding Co., Ltd.“2015 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinė ataskaita, parengta pagal 1934 m. vertybinių popierių biržos įstatymo 13 skirsnį arba 15 skirsnio d punktą, p. 10 ir 38.

      (39)  AK ataskaitos dėl JAV ginčo (orlaiviai) (antrasis skundas) 753 punktas.

      (40)  Kolegijos ataskaitos dėl JAV ginčo (orlaiviai) 7.1235 punktas.

      (41)

      Šaltinis:„Bloomberg“ specializuotosios paslaugos.

      (42)  Žr. 41 išnašą.

      (43)  Kolegijos ataskaita, Europos Bendrijos ir tam tikros valstybės narės. Prekybai dideliais civiliniais orlaiviais poveikį darančios priemonės WT/DS316/R (2010 06 30), 7.735–7.738 punktai.

      (44)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1239/2013 253 konstatuojamąją dalį.

      (45)  Žr. pirminio reglamento 225–235 konstatuojamąsias dalis.

      (46)  Žr. pirminio reglamento 245–247 konstatuojamąsias dalis.

      (47)  http://www.most.gov.cn/ztzl/gjzctx/ptzcqt/200802/t20080222_59213.htm

      (48)  2014 m. gegužės 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 471/2014 2014 m. gegužės 13 d. kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai (OL L 142, 2014 5 14, p. 23).

      (49)  2015 m. birželio mėn. Kanados sprendimas dėl kompensacinių muitų KLR kilmės plokštėms ir laminatams.

      (50)  http://program.most.gov.cn

      (51)  http://program.most.gov.cn

      (52)  Žr., be kitų, 2016 m. sausio 28 d. Komisijos reglamento (ES) 2016/113, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atsparaus nuovargiui plieno strypams, naudojamiems kaip gelžbetonio armatūra, nustatomas laikinasis antidempingo muitas, 52–56 konstatuojamąsias dalis (OL L 23, 2016 1 29, p. 16).

      (53)  Pvz., žr. Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/113, cituotą ankstesnėje išnašoje.

      (54)  2013 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1357/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 341, 2013 12 18, p. 47).

      (55)  „Bloomberg New Energy Finance“, „Global PV Demand“, 2016 m. vasario 18 d., „Global Market Outlook Solar Power Europe“, 2016 m. liepos mėn.; IHS, „The Price of Solar“, „Benchmarking PV Module Manufacturing COST“, 2016 m. birželio mėn.; Jungtinio tyrimų centro tyrimas „PV Status Report 2016“, 2016 m. spalio mėn., paskelbtas https://setis.ec.europa.eu/sites/default/files/reports/Perspectives%20on%20future%20large-scale%20manufacturing%20of%20PV%20in%20Europe.pdf (išgauta 2016 12 12).

      (56)  2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 182/2013, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus fotovoltinius modulius iš kristalinio silicio ir jų pagrindines sudėtines dalis (t. y. elementus ir plokšteles) (OL L 61, 2013 3 5, p. 2).

      (57)  „Comext“ – išorės prekybos statistikos duomenų bazė, kurią tvarko Eurostatas.

      (58)  Visose lentelėse (1–11) pateikiami suapvalinti skaičiai. Indeksai ir procentinės dalys pagrįstos faktiniais skaičiais ir gali skirtis, jas išreiškus remiantis suapvalintais skaičiais.

      (59)  Pastaroji nebuvo grindžiama subsidijų skirtumu.

      (60)  Faktinio pelno skaičiai turėjo būti pateikiami intervalais, kad kitos atrinktos bendrovės negalėtų apskaičiuoti „Jabil“ pelno.

      (61)  Žr. „SolarWorld“ grupės 2015 m. metinės ataskaitos (http://www.solarworld.de/fileadmin/sites/sw/ir/pdf/finanzberichte/annual_report_2015_web.pdf) p. 58.

      (62)  „SolarWorld“ 2016 m. 3 ketvirčio konsoliduotasis ketvirtinis pranešimas (http://www.solarworld.de/fileadmin/sites/sw/ir/pdf/finanzberichte/2016/solarworld-q3-2016-web-en.pdf), p. 8–9.

      (63)  „Bloomberg New Energy Finance“ (BNEF) „Solar manufacturer capacity league table“; (išgauta 2016 10 28).

      (64)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020“, „Solar Power Europe“, 2016 m. liepos mėn., p. 18.

      (65)  BNEF 2016 m. 4 ketvirčio „PV Market Outlook“, 2016 m. lapkričio 30 d.

      (66)  IHS, „The Price of Solar“, „Benchmarking PV Module Manufacturing COST“, 2016 m. birželio mėn., p. 23. Skirtumą galima paaiškinti tuo, kad IHS ataskaitose atsižvelgiama į visus modulius, laikomus sandėliuose, išsiųstus ar įmontuotus. „Global Market Outlook“ į apskaičiavimus įtraukia tik įmontuotus modulius, naudojamus elektros energijai gaminti.

      (67)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020“, „Solar Power Europe“, 2016 m. liepos mėn., p. 18.

      (68)  IHS, „The Price of Solar“, „Benchmarking PV Module Manufacturing COST“, 2016 m. birželio mėn., p. 23.

      (69)  „Bloomberg New Energy Finance“ (BNEF) „Solar manufacturer capacity league table“; (išgauta 2016 10 28).

      (70)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020“, „Solar Power Europe“, 2016 m. liepos mėn., p. 18.

      (71)  BNEF 2016 m. 4 ketvirčio „PV Market Outlook“, 2016 m. lapkričio 30 d. ir IHS, 2016 m. 4 ketvirčio „PV Demand Tracker“, 2016 m. gruodžio 9 d.

      (72)  BNEF 2016 m. 4 ketvirčio „PV Market Outlook“, 2016 m. lapkričio 30 d.

      (73)  Remiantis BNEF, 1 lygmens bendrovėms priskiriami dideli arba bankams patrauklūs saulės energijos modulių tiekėjai. Pagrindinis priskyrimo tam tikram lygmeniui kriterijus yra patrauklumas bankams, t. y. ar tikėtina, kad bankai su saulės energetikos produktais susijusiems projektams skirs skolos finansavimą be regreso teisės. Bankai ir jų techninių išsamaus patikrinimo paslaugų teikėjai labai nenoriai atskleidžia savo sudarytus priimtinų produktų sąrašus. Todėl „Bloomberg New Energy Finance“ savo kriterijus grindžia ankstesniais sudarytais sandoriais, įtrauktais į šios tarnybos duomenų bazę. Daugiau informacijos žr. BNEF „PV Module Maker Tiering System“, 2016 m. lapkričio 4 d., paskelbta https://data.bloomberglp.com/bnef/sites/4/2012/12/bnef_2012-12-03_PVModuleTiering.pdf, (išgauta 2016 11 07).

      (74)  „Bloomberg New Energy Finance“„Solar manufacturer capacity league table“; (išgauta 2016 10 28).

      (75)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020“, „Solar Power Europe“, 2016 m. liepos mėn.

      (76)  „Bloomberg New Energy Finance“„Solar manufacturer capacity league table“, išgauta 2016 10 28.

      (77)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020“, „Solar Power Europe“, 2016 m. liepos mėn., p. 30.

      (78)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020“, 2016 m. liepos mėn.

      (79)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020“, „Solar Power Europe“, 2016 m. liepos mėn.

      (80)  2016 m. 3 ketvirčio „PV Market Outlook“, „Solar power – not everyone needs it right now“, 2016 m. rugsėjo 1 d., p. 17.

      (81)  2016 m. 4 ketvirčio „PV Market Outlook“, „Solar power“, 2016 m. lapkričio 30 d., p. 19.

      (82)  Komisijos reglamento (ES) Nr. 513/2013 (OL L 152, 2013 6 5, p. 5) 180 konstatuojamoji dalis ir Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1238/2013 (OL L 325, 2013 12 5, p. 1) 245–247 konstatuojamosios dalys.

      (83)  Žr. Reglamento (ES) Nr. 513/2013 4a ir 10a lenteles.

      (84)  Labai panaši kaina taip pat buvo nustatyta remiantis atrinktų eksportuojančių gamintojų svertine vidutine eksporto į ES kaina.

      (85)  Sistemų integravimo bendrovės surenka saulės sistemų sudėtines dalis, pvz., modulius ar apgręžiklius, ir montuoja, sandėliuoja ir parduoda jas galutiniams naudotojams.

      (86)  Vienų metų etato ekvivalentas atitinka 1 680 valandų. Vidutinis metinis etato ekv. ir MW santykis priklauso nuo to, kiek kasmet užbaigiama projektų kiekviename iš trijų pagrindinių segmentų: ant gyvenamųjų pastatų stogų montuojamų įrenginių, ant komercinių pastatų stogų montuojamų įrenginių ir ant žemės montuojamų įrenginių. Komisija daro prielaidą, kad iš viso įrengimui (į tai įtraukiamas projektų ir statybos aikštelių vystymas, skirstymas, logistika, įrenginių įrengimas ir visos šios veiklos pridėtinės išlaidos) reikia vidutiniškai 8,6 etato ekv./MW per metus gyvenamųjų pastatų sektoriaus projektams, 3,7 etato ekv./MW per metus komercinių pastatų sektoriaus projektams ir 4 etato ekv./MW per metus ant žemės montuojamų įrenginių projektams.

      (87)  „Eurobserver“, „The state of renewable energy in Europe 2015“, p. 128.

      (88)  GWS, DIW, DLR et. al, „Bruttobeschäftigung durch erneuerbare Energien in Deutschland und verringerte fossile Brennstoffimporte durch erneuerbare Energien und Energieeffizienz“, p. 8.

      (89)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020“, „Solar Power Europe“, p. 16.

      (90)  Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1238/2013 394 konstatuojamoji dalis.

      (91)  „Marktanalyse Photovoltaik-Dachanlagen, Bundesministerium für Wirtschaft und Energie,“ 2014 m., p. 7.

      (92)  2015 m. 21 % sąnaudų nusistovėjimo kreivė patvirtinta 2016 m. kovo mėn. ataskaitoje „International Technology Roadmap for Photovoltaic (ITRPV): Results 2015“.

      (93)  http://pvinsights.com/

      (94)  „Bloomberg New Energy Finance“, saulės energijos momentinės kainos indeksas.

      (95)  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo pažangos ataskaita“, COM(2015) 293 final, p. 11.

      (96)  Žr. 2016 m. lapkričio 28 d. Čekijai skirtą Komisijos sprendimą SA.40171.

      (97)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020“, „Solar Power Europe“, p. 28 ir p. 5.

      (98)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2015–2019“, „Solar Power Europe“, p. 18.

      (99)  Komisijos komunikatas „2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ (OL C 200, 2014 6 28, p. 1); 3.3.2.1. ir 3.3.2.4 punktai.

      (100)  Valstybės narės gali taikyti mažesnį ribinį dydį arba iš viso jo netaikyti.

      (101)  Komisijos komunikatas „2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ (OL C 200, 2014 6 28, p. 1), 250 dalis. Be to, šios taisyklės netaikomos paramos schemoms, pagal kurias nėra teikiama valstybės pagalba. Tačiau Komisijai nežinoma apie tokius atvejus, kad valstybė narė pagal savo paramos schemas neteiktų valstybės pagalbos.

      (102)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020“, „Solar Power Europe“, p. 8 ir p. 37.

      (103)  Šią išvadą taip pat patvirtina Nyderlandų atvejis, kai pagal programą SDE+ 2013–2015 m. apie 55 % visų saulės energija pagrįstų pasiūlymų buvo skirta parama.

      (104)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2015–2019“, „Solar Power Europe“, p. 22.

      (105)  „Global Market Outlook For Solar Power, 2015–2019“, „Solar Power Europe“, p. 22.

      (106)  IEES yra pagrindinis elektros energiją gaminančio objektų elektros energijos sąnaudų matas. Jos apskaičiuojamos visas numatomas sistemos viso naudojimo laiko sąnaudas (įskaitant statybos, finansavimo, kuro, techninės priežiūros, mokesčių, draudimo ir paskatų) padalijus iš numatomos viso sistemos naudojimo laiko pagaminamos elektros energijos galios (kWh). Visi sąnaudų ir naudos įverčiai koreguojami atsižvelgiant į infliaciją ir diskontuojami atsižvelgiant į pinigų laiko vertę.

      (107)  „H2 2016 EMEA LCOE Outlook“, 2016 spalio mėn., p. 2.

      (108)  Perskaičiuota iš USD taikant 0,94462 kursą.

      (109)  BNEF, „New Energy Outlook 2016“, p. 28.

      (110)  Ten pat, p. 23 ir „Germany Power Market Outlook“, 2017 m. sausio 10 d., p. 9.

      (111)  „Deutsche Bank“, „2015 solar outlook: accelerating investment and cost competitiveness“, 2015 m. sausio 13 d.„Deutsche Bank“, „Markets research, Industry Solar“, 2015 m. vasario 27 d.

      (112)  Ispanija taip pat taiko papildomą mokestį saulės energijos plokščių gaminamai energijai. Šio mokesčio taikymo sąlygos labai skiriasi nuo Vokietijos mokesčio, tačiau jie abu mažina saulės energijos paklausą.

      (113)  Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (nauja redakcija) (COM(2016) 767 final) 21 straipsnio 1 dalies a punktas.

      (114)  2016 m. 3 ketvirčio „European Policy Outlook“, BNEF, 2016 m. rugpjūčio 4 d., p. 8.

      (115)  „Solar Power Europe“, „Global Market Outlook 2016–2020“, p. 25.

      (116)  Ten pat, p. 26.

      (117)  Ten pat, p. 23.

      (118)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-publishes-new-market-design-rules-proposal

      (119)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-proposes-new-rules-consumer-centred-clean-energy-transition

      (120)  Vidutinis gyvenamojo sektoriaus naudotojas didžiąją dalį dienos praleidžia ne namie, todėl be kaupimo galimybių jie negali patys vartoti savo ant stogų montuojamų sistemų pagaminamos elektros energijos.

      (121)  BNEF, „New Energy Outlook 2016“, p. 17.

      (122)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

      (123)  Pirminio reglamento dėl galutinių priemonių 749 konstatuojamoji dalis.

      (124)  „Bloomberg New Energy Finance“ (BNEF) „Solar manufacturer capacity league table“; (išgauta 2016 10 28).

      (125)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 930/2003, OL L 133, 2003 5 29, p. 1) 224 konstatuojamoji dalis.

      (126)  Ten pat.

      (127)  2016 m. 4 ketvirčio „Global Market Outlook“, „Preparing for a tough year ahead“, BNEF, 2016 m. lapkričio 30 d., ir 2016 m. 3 ketvirčio „PV Market Outlook“, „Solar power – not everyone needs it right now“, BNEF, 2016 m. rugsėjo 1 d.

      (128)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-publishes-new-market-design-rules-proposal

      (129)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-proposes-new-rules-consumer-centred-clean-energy-transition

      (130)  Remiantis keliais šaltiniais, saulės energijos pramonės sąnaudų nusistovėjimo kreivė yra 21 % Tai reiškia, kad kiekvieną kartą saulės energijos įrengtajai galiai padidėjus du kartus modulių gamybos sąnaudos sumažėja 21 % 2013 m. pasaulinis bendrasis saulės energijos gamybos pajėgumas buvo apie 130 GW, o iki 2016 m. pabaigos jis turėtų pasiekti 290 GW ir tai reiškia, kad jis jau yra padidėjęs dvigubai ir modulių gamybos sąnaudos sumažėjo 21 %

      (131)  2016 m. 3 ketvirčio „PV Market Outlook“, „Solar power – not everyone needs it right now“, BNEF, 2016 m. rugsėjo 1 d., p. 1.

      (132)  „PvXchange module price index November 2016: Red light, green light“

      (133)  „Energy Trend PV“, elementų kainos, atnaujinta 2017 m. sausio 4 d.

      (134)  2016 m. lapkričio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1998, kuriuo atšaukiamas penkių eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo priėmimas Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES, kuriuo patvirtinamas pasiūlyto įsipareigojimo, susijusio su antidempingo ir antisubsidijų tyrimais dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų), priėmimas galutinių priemonių taikymo laikotarpiui (OL L 308, 2016 11 16, p. 8).

      (135)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

      (136)  2017 m. kovo 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/367, kuriuo pagal Reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams) nustatomas galutinis antidempingo muitas ir nutraukiamas dalinės tarpinės peržiūros tyrimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 131), 11 straipsnio 3 dalis; dėl gretutinio antidempingo II priede išvardytoms bendrovėms taikomas tame II priede nurodytas papildomas TARIC kodas

      (137)  Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo ir kompensacinių priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams), peržiūros inicijavimą (OL C 405, 2015 12 5, p. 33).

      1 PRIEDAS

                  Bendrovės pavadinimas

                  TARIC papildomas kodas

                  Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
                  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

                  B801

                  Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B802

                  Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc.
                  Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.
                  CSI Cells Co. Ltd
                  CSI Solar Power (China) Inc.

                  B805

                  Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

                  B807

                  CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

                  B808

                  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
                  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
                  China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
                  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd
                  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

                  B809

                  Chint Solar (Zhejiang) Co. Ltd

                  B810

                  ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B811

                  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD.
                  CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
                  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD.

                  B812

                  CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd

                  B813

                  CSG PVtech Co. Ltd

                  B814

                  DCWATT POWER Co. Ltd

                  B815

                  Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

                  B816

                  EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
                  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
                  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

                  B817

                  Era Solar Co. Ltd

                  B818

                  ET Energy Co. Ltd
                  ET Solar Industry Limited

                  B819

                  GD Solar Co. Ltd

                  B820

                  Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

                  B822

                  Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

                  B824

                  Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co. Ltd
                  Zhejiang Jinbest Energy Science and Technology Co. Ltd

                  B825

                  Hanwha SolarOne Co. Ltd

                  B929

                  Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

                  B826

                  Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

                  B827

                  HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD.

                  B828

                  Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

                  B829

                  Jetion Solar (China) Co. Ltd
                  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
                  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

                  B830

                  Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

                  B831

                  Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

                  B832

                  Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B833

                  Jiangsu Runda PV Co. Ltd

                  B834

                  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd
                  Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

                  B835

                  Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

                  B836

                  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
                  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd
                  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B837

                  Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

                  B838

                  Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

                  B839

                  Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

                  B840

                  Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

                  B841

                  Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
                  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
                  Hareon Solar Technology Co. Ltd
                  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
                  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
                  Altusvia Energy (Taicang) Co, Ltd

                  B842

                  Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co. Ltd

                  B844

                  Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
                  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
                  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

                  B795

                  Juli New Energy Co. Ltd

                  B846

                  Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

                  B847

                  Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

                  B849

                  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED
                  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
                  GCL Solar System (Suzhou) Limited
                  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
                  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
                  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
                  Konca Solar Cell Co. Ltd
                  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B850

                  Lightway Green New Energy Co. Ltd
                  Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co. Ltd

                  B851

                  Motech (Suzhou) Renewable Energy Co. Ltd

                  B852

                  Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

                  B853

                  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD
                  NICE SUN PV CO. LTD

                  B854

                  Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

                  B857

                  Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

                  B858

                  Ningbo Osda Solar Co. Ltd

                  B859

                  Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

                  B860

                  Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

                  B861

                  Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

                  B862

                  Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

                  B863

                  Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

                  B864

                  Perlight Solar Co. Ltd

                  B865

                  Phono Solar Technology Co. Ltd
                  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

                  B866

                  RISEN ENERGY CO. LTD

                  B868

                  SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

                  B869

                  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD
                  SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY Science & TECHNOLOGY CO. LTD

                  B870

                  BYD(Shangluo)Industrial Co.Ltd
                  Shanghai BYD Co. Ltd

                  B871

                  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd
                  Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B872

                  Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
                  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

                  B873

                  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd
                  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
                  SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

                  B875

                  Jiangsu ST-Solar Co. Ltd
                  Shanghai ST-Solar Co. Ltd

                  B876

                  Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

                  B877

                  Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd

                  B878

                  Leshan Topray Cell Co. Ltd
                  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
                  Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

                  B880

                  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd
                  Sopray Energy Co. Ltd

                  B881

                  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd
                  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD.
                  SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD.

                  B882

                  TDG Holding Co. Ltd

                  B884

                  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
                  Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
                  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

                  B885

                  Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

                  B886

                  Winsun New Energy Co. Ltd

                  B887

                  Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

                  B889

                  Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

                  B890

                  Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

                  B892

                  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
                  Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
                  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

                  B893

                  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
                  Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B896

                  Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd
                  Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.

                  B897

                  Years Solar Co. Ltd

                  B898

                  Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
                  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

                  B899

                  Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd

                  B900

                  Yunnan Tianda Photovoltaic Co. Ltd

                  B901

                  Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

                  B902

                  Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B904

                  Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

                  B905

                  Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
                  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

                  B906

                  Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

                  B907

                  Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

                  B908

                  Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co. Ltd

                  B909

                  Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
                  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

                  B910

                  Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B911

                  Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co. Ltd

                  B912

                  Zhejiang SOCO Technology Co. Ltd

                  B913

                  Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
                  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B914

                  Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

                  B916

                  Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
                  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

                  B917

                  Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
                  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

                  B918

                  Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B919

                  ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

                  B920

                  Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

                  B922

                  ZNSHINE PV-TECH CO. LTD

                  B923

                  Zytech Engineering Technology Co. Ltd

                  B924

      2 PRIEDAS
      Prekybinėje sąskaitoje faktūroje, pridedamoje bendrovei parduodant į Europos Sąjungą prekes, kurioms taikomas įsipareigojimas, nurodomi šie rekvizitai:

                  1.

                  Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS TAIKOMAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.

                  2.

                  Bendrovės, kuri išduoda prekybinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas.

                  3.

                  Prekybinės sąskaitos faktūros numeris.

                  4.

                  Prekybinės sąskaitos faktūros išdavimo data.

                  5.

                  Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje.

                  6.

                  Tikslus ir suprantamas prekių aprašymas ir:

                              —

                              produkto kodo numeris (PKN),

                              —

                              PKN techninės specifikacijos,

                              —

                              bendrovės produkto kodo numeris (BPKN),

                              —

                              KN kodas,

                              —

                              kiekis (išreikštas vatais).

                  7.

                  Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

                              —

                              vieneto (išreikšto vatais) kainą,

                              —

                              taikomas mokėjimo sąlygas,

                              —

                              taikomas pristatymo sąlygas,

                              —

                              bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

                  8.

                  Bendrovės, kuri veikia kaip importuotoja ir kuriai bendrovė tiesiogiai išduoda sąskaitą faktūrą, pavadinimas.

                  9.

                  Prekybinę sąskaitą faktūrą išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė ir tokia jo pasirašyta deklaracija:
                  „Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės parduodamos tiesioginiam eksportui į Europos Sąjungą pagal įsipareigojimo, kurį pasiūlė [BENDROVĖS PAVADINIMAS] ir priėmė Europos Komisija Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES, taikymo sritį ir sąlygas. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

      3 PRIEDAS

         Eksporto įsipareigojimo sertifikatas

      Eksporto įsipareigojimo sertifikate, CCCME pridedamame prie kiekvienos prekybinės sąskaitos faktūros, išduodamos bendrovei parduodant į Europos Sąjungą prekes, kurioms taikomas įsipareigojimas, nurodomi šie rekvizitai:

                  1.

                  Kinijos įrenginių ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmų (CCCME) pavadinimas, adresas, fakso numeris ir telefono numeris.

                  2.

                  Įgyvendinimo sprendimo 2013/707/ES priede nurodytos bendrovės, išduodančios prekybinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas.

                  3.

                  Prekybinės sąskaitos faktūros numeris.

                  4.

                  Prekybinės sąskaitos faktūros išdavimo data.

                  5.

                  Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje.

                  6.

                  Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

                              —

                              produkto kodo numerį (PKN),

                              —

                              produkto technines specifikacijas, bendrovės produkto kodo numerį (BPKN) (jei taikoma),

                              —

                              KN kodą.

                  7.

                  Tikslus eksportuojamų vienetų, išreikštų vatais, kiekis.

                  8.

                  Sertifikato numeris ir galiojimo pabaigos data (trys mėnesiai po išdavimo).

                  9.

                  Sertifikatą išdavusių CCCME darbuotojo vardas ir pavardė ir tokia jo pasirašyta deklaracija:
                  „Patvirtinu, kad šis sertifikatas išduotas dėl tiesiogiai į Europos Sąjungą eksportuojamų prekių, nurodytų parduodant pateikiamoje prekybinėje sąskaitoje faktūroje, kurioms taikomas įsipareigojimas, ir kad šis sertifikatas išduotas pagal įsipareigojimo, kurį pasiūlė [bendrovės pavadinimas] ir priėmė Europos Komisija Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES, taikymo sritį ir sąlygas. Patvirtinu, kad šiame sertifikate pateikta informacija yra teisinga ir nurodytas kiekis neviršija įsipareigojimo ribos.“

                  10.

                  Data.

                  11.

                  Parašas ir CCCME spaudas.

      4 PRIEDAS
      Prekybinėje sąskaitoje faktūroje, pridedamoje bendrovei parduodant į Europos Sąjungą prekes, kurioms taikomi kompensaciniai muitai, nurodomi šie rekvizitai:

                  1.

                  Antraštė „PREKYBINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS TAIKOMI ANTIDEMPINGO IR KOMPENSACINIAI MUITAI“.

                  2.

                  Bendrovės, kuri išduoda prekybinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas.

                  3.

                  Prekybinės sąskaitos faktūros numeris.

                  4.

                  Prekybinės sąskaitos faktūros išdavimo data.

                  5.

                  Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje.

                  6.

                  Tikslus ir suprantamas prekių aprašymas ir:

                              —

                              produkto kodo numeris (PKN),

                              —

                              PKN techninės specifikacijos,

                              —

                              bendrovės produkto kodo numeris (BPKN),

                              —

                              KN kodas,

                              —

                              kiekis (išreikštas vatais).

                  7.

                  Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

                              —

                              vieneto (išreikšto vatais) kainą,

                              —

                              taikomas mokėjimo sąlygas,

                              —

                              taikomas pristatymo sąlygas,

                              —

                              bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

                  8.

                  Prekybinę sąskaitą faktūrą išdavusio bendrovės darbuotojo vardas, pavardė ir parašas.