title: 2016 m. liepos 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1157, kuriuo dėl finansinių priemonių standartinių sąlygų, taikomų bendro investavimo priemonei ir miestų plėtros fondui, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 964/2014

text:
16.7.2016

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 192/1

            KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1157
      2016 m. liepos 11 d.
      kuriuo dėl finansinių priemonių standartinių sąlygų, taikomų bendro investavimo priemonei ir miestų plėtros fondui, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 964/2014
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1), ypač į jo 38 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą,
      kadangi:

                  (1)

                  siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naudotis nacionaliniu, regioniniu, tarptautiniu arba tarpvalstybiniu lygmeniu nustatytomis finansinėmis priemonėmis, kurias valdo arba už kurių valdymą atsako vadovaujančioji institucija pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 38 straipsnio 3 dalies a punktą, Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 964/2014 (2) nustatytos trijų finansinių priemonių: pasidalytos rizikos paskolų portfelio, apribotos portfelio garantijos ir atnaujinimo paskolos – standartinėms sąlygoms taikytinos taisyklės;

                  (2)

                  siekiant dar labiau supaprastinti Europos struktūrinių ir investicijų fondų paramos teikimą galutiniams gavėjams, būtina nustatyti dar dviejų finansinių priemonių: bendro investavimo priemonės ir miestų plėtros fondo – standartinėms sąlygoms taikytinas taisykles;

                  (3)

                  bendro investavimo priemonė yra tinkama finansinė mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) verslumo vystymo skatinimo įvairiais jų plėtros etapais priemonė. Bendro investavimo priemonės turėtų plėtoti vietos nuosavo kapitalo rinką ir pritraukti papildomų investicijų į nuosavą kapitalą MVĮ palaikant partnerystę su privačiojo sektoriaus investuotojais;

                  (4)

                  Miestų plėtros fondas yra tinkama finansinė priemonė siekiant spręsti susitelkusias ekonomines, aplinkos ir socialines problemas miestų teritorijose, kurios yra išsidėsčiusios pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus regioninės pagalbos žemėlapiuose nustatytose remiamose vietovėse. Miestų plėtros fondas turėtų būti naudojamas bendroms investicijoms iš privačiojo sektoriaus investuotojų sutelkti, siekiant remti miestų plėtros projektų įgyvendinimą, ir jo parama turėtų būti skirta rinkos nepakankamumui pašalinti remiant tvarios miestų plėtros strategijas, kai finansavimas yra nedidelis arba investuotojai yra gana menkai suinteresuoti remti miestų plėtros projektus;

                  (5)

                  todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 964/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

                  (6)

                  šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos struktūrinių ir investicijų fondų koordinavimo komiteto nuomonę,

            PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
      1 straipsnis
      Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 964/2014 iš dalies keičiamas taip:

                  1)

                  1 straipsnis pakeičiamas taip:
                  „1 straipsnis
                  Dalykas
                  Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, taikomos toliau nurodytų finansinių priemonių standartinėms sąlygoms:

                              a)

                              pasidalytos rizikos paskolų portfelio (PR paskola);

                              b)

                              apribotai portfelio garantijos;

                              c)

                              atnaujinimo paskolos;

                              d)

                              bendro investavimo priemonės;

                              e)

                              miestų plėtros fondo.“;

                  2)

                  3 straipsnio pavadinimas pakeičiamas taip:
                  „3 straipsnis
                  Dotacijos laikantis standartinių sąlygų“;

                  3)

                  įterpiami šie 8a ir 8b straipsniai:
                  „8a straipsnis
                  Bendro investavimo priemonė
                  1.   Bendro investavimo priemonė yra nuosavo kapitalo fondas, valdomas finansų tarpininko, kuris įnašus iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF) programos investuoja į mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ). Bendro investavimo priemonė pritrauks papildomų investicijų į MVĮ, palaikant partnerystę su privačiojo sektoriaus jungtiniais investuotojais dėl kiekvieno sandorio atskirai.
                  2.   Bendro investavimo priemonė atitinka V priede nustatytas sąlygas.
                  8b straipsnis
                  Miestų plėtros fondas
                  1.   Miestų plėtros fondas yra paskolų fondas, kurį sukuria ir valdo finansų tarpininkas ir kurį sudaro įnašai iš ESI fondų programos ir sutelktas ne mažesnis kaip 30 % bendras finansavimas iš finansų tarpininko ir jungtinių investuotojų. Iš miestų plėtros fondo finansuojamas ir remiamas miestų plėtros projektų įgyvendinimas remiamose vietovėse, kurios regioninės pagalbos žemėlapyje nurodytos kaip remtinos nuo 2014 m. liepos 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus, taip pat jame sutelkiamos bendros investicijos iš privačių šaltinių.
                  2.   Miestų plėtros fondas atitinka VI priede nustatytas sąlygas.“;

                  4)

                  įterpiami šio reglamento priede pateikti V ir VI priedai.

            2 straipsnis
      Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

         Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
         Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 11 d.

               Komisijos vardu

               Pirmininkas

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

         (2)  2014 m. rugsėjo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 964/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatų taikymo finansinių priemonių standartinėms sąlygoms taisyklės (OL L 271, 2014 9 12, p. 16).

         PRIEDAS
         „
               V PRIEDAS

                  BENDRO INVESTAVIMO PRIEMONĖ

                  Bendro investavimo priemonės principo schema

                  Bendro investavimo priemonės sąlygos

                              Finansinės priemonės struktūra

                           Bendro investavimo priemone investuojama į MVĮ nuosavą kapitalą, naudojant ESIF programos įnašus, finansų tarpininko nuosavas lėšas ir pasitelkiant privačiojo sektoriaus jungtinius investuotojus.
                           Finansų tarpininkas yra privatus subjektas, priimantis visus investavimo ir pardavimo sprendimus stropiai ir sąžiningai kaip profesionalus valdytojas. Finansų tarpininkas yra ekonomiškai ir teisiškai nepriklausomas nuo vadovaujančiosios institucijos ir fondų fondo.
                           Privačiojo sektoriaus jungtiniai investuotojai yra privačios įstaigos, teisiškai nepriklausomos nuo finansų tarpininko.
                           Bendro investavimo priemonė teikiama naudoti įgyvendinant veiksmą, esantį iš ESI fondų finansuojamoje programoje apibrėžtos ir atliekant ex ante vertinimą, kurio reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnį, nurodytos prioritetinės krypties dalimi.

                              Priemonės tikslai

                           Priemonės tikslai yra:

                                       1)

                                       dėl kiekvieno atskiro sandorio su jungtiniais investuotojais sudarant bendro investavimo sutartis (partnerystės požiūris) investuoti į MVĮ parengiamajame, veiklos pradžios ir plėtros etapuose arba investuoti į naujų projektų įgyvendinimą, patekimą į naujas rinkas arba naujas esamų įmonių veiklos kryptis. Tokios investicijos vykdomos pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014 (*);

                                       2)

                                       teikti daugiau kapitalo siekiant padidinti MVĮ investicijų apimtį.

                                 Tikslai yra susiję su toliau išdėstytomis sąlygomis.
                           ESIF programos įnašas į bendro investavimo priemonę neišstumia kitų viešojo arba privačiojo sektoriaus investuotojų skiriamo finansavimo.
                           Bendro investavimo priemonės sumos ir normos nustatomos taip, kad būtų pašalintas nuosavo kapitalo trūkumas, nustatytas atliekant finansinės priemonės ex ante vertinimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnį.
                           Bendro investavimo priemonei lėšos skiriamos pagal ESIF programą siekiant sukurti investicijų į MVĮ portfelį. Bendro investavimo priemonė dėl kiekvieno sandorio atskirai įtraukiama į procesą kartu su finansų tarpininku ir jungtiniais investuotojais.
                           Jei parama teikiama per fondų fondą, fondų fondas ESIF programos įnašą perveda už bendro investavimo priemonę atsakingam finansų tarpininkui.
                           Be ESIF programos įnašo, fondų fondas gali skirti savo lėšų. Jei fondų fondo skiriamos lėšos yra valstybės lėšos, taikomos valstybės pagalbos taisyklės. Kai fondų fondo lėšos derinamos su kitomis valstybės lėšomis, taikomas Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnis.

                              Valstybės pagalba

                           Bendro investavimo priemonė įgyvendinama kaip priemonė, susijusi su valstybės pagalba. Ji laikoma suderinama su vidaus rinka ir jai netaikomas ad hoc pranešimo reikalavimas, jei tenkinamos Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnyje nustatytos suderinamumo sąlygos.
                           Valstybės pagalbos buvimas vertinamas fondų fondo, finansų tarpininko, privačiojo sektoriaus investuotojų ir galutinių naudos gavėjų lygmenimis.
                           Visų pirma, kiekvienu atskiru atveju bendra privataus dalyvavimo norma MVĮ lygmeniu siekia bent šias ribas:

                                       a)

                                       10 % – rizikos finansų, suteiktų tinkamoms finansuoti įmonėms prieš jų pirmą komercinį pardavimą bet kurioje rinkoje, atveju;

                                       b)

                                       40 % – rizikos finansų, suteiktų tinkamoms finansuoti įmonėms, veikiančioms bet kurioje rinkoje mažiau nei septynerius metus, po jų pirmo komercinio pardavimo, atveju;

                                       c)

                                       60 % – rizikos finansų, suteiktų tinkamoms finansuoti įmonėms, kurioms reikia pradinių rizikos finansų investicijų, pagal verslo planą, parengtą siekiant patekti į naują produktų ar geografinę rinką, viršijančių 50 % jų vidutinės metinės apyvartos ankstesniais penkeriais metais, atveju, arba suteiktų paskesnėms investicijoms į tinkamas finansuoti įmones praėjus septyneriems metams po jų pirmo komercinio pardavimo atveju.

                                 Privačiu dalyvavimu šiuo atveju yra laikomos privačiojo sektoriaus subjektų suteiktos investicijos.
                           Taikant bendro investavimo priemonę pagalba yra leistina galutinių naudos gavėjų lygmeniu, jei:

                                       a)

                                       leidžiama teikti pagalbą privačiojo sektoriaus jungtiniams investuotojams;

                                       b)

                                       finansų tarpininkas valdomas komerciniu pagrindu ir jo finansavimo sprendimai yra nepriklausomi ir pagrįsti pelno siekiu;

                                       c)

                                       neviršijama Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnio 10 dalyje nustatyta viršutinė privataus dalyvavimo riba.

                                 Išlaidos, susijusios su investicinių projektų plėtojimu (išsamaus patikrinimo ir galutinių naudos gavėjų stebėjimo), padengiamos bendro investavimo priemonę valdančio finansų tarpininko valdymo išlaidomis ir mokesčiais.
                           Iš EŽŪFKP remiamai veiklai taikomos bendrosios valstybės pagalbos taisyklės.

                              Investicijų politika

                           a)   Vadovaujančiosios institucijos arba fondų fondo mokėjimas bendro investavimo priemonei

                           Po to, kai vadovaujančioji institucija arba fondų fondas ir finansų tarpininkas pasirašo finansavimo sutartį, atitinkama vadovaujančioji institucija arba fondų fondas perveda programos įnašus bendro investavimo priemonei. Pervedama suma patenkina poreikius, susijusius su investicijomis ir valdymo išlaidomis bei mokesčiais. Pervedama dalimis.
                           Tikslinė investicijų apimtis patvirtinama atliekant ex ante vertinimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnį.
                           Bendro investavimo priemonės investicijų politika apima aiškią pasitraukimo strategiją. Ši strategija aprašoma finansavimo sutartyje.
                           b)   Bendro investavimo priemonės mokėjimai tinkamoms finansuoti MVĮ

                           Taikant bendro investavimo priemonę per iš anksto nustatytą ribotos trukmės laikotarpį, bendrai investuojama su finansų tarpininku ir kitais privačiojo sektoriaus investuotojais.
                           Atrinktas finansų tarpininkas kiekvienu atskiru atveju pritraukia bent 1 % papildomų finansų tarpininko arba su finansų tarpininku susijusios priemonės lėšų, kad būtų suderinti interesai, taip pat jungtinių investuotojų, t. y. privačiojo sektoriaus investuotojų, lėšų.
                           Investiciniai sprendimai grindžiami pelno siekiu. Kad investicijos būtų laikomos pagrįstomis pelno siekiu, jos turi tenkinti šias sąlygas:

                                       i)

                                       finansų tarpininkas yra įsisteigęs pagal taikomus teisės aktus ir taiko išsamaus patikrinimo procedūrą, kuria užtikrinama komerciškai pagrįsta investicijų politika, be kita ko, apimanti tinkamą rizikos išskaidymo politiką, kuria siekiama užtikrinti ekonominį gyvybingumą ir veiksmingumą garantuojantį mastą, susijusį su jo investicijų portfelio dydžiu ir teritorine aprėptimi;

                                       ii)

                                       investicijos į tinkamas finansuoti MVĮ yra pagrįstos perspektyviu verslo planu, kuriame pateikiama išsami informacija apie produktą, pardavimą bei pelningumo pokyčius ir kuriame ex ante nustatytas investicijų perspektyvumas;

                                       iii)

                                       kiekvienai investicijai parengta aiški ir reali pasitraukimo strategija.

                                 Finansų tarpininkas vykdo nuoseklią investicijų politiką, kuri atitinka sektoriui taikomus standartus ir dera su vadovaujančiosios institucijos finansiniais interesais ir politikos uždaviniais.
                           c)   Jungtinių investuotojų mokėjimai tinkamoms finansuoti MVĮ

                           Finansų tarpininkas nustato, patikrina ir įvertina galimas bendras investicijas į galutinius naudos gavėjus, taip pat visus jungtinius investuotojus. Finansų tarpininkas dėl kiekvieno sandorio atskirai atlieka išsamų patikrinimą. Atliekant išsamų patikrinimą įvertinami pagrindiniai aspektai, kaip antai verslo planas, investicijų perspektyvumas ir pasitraukimo strategija. Verslo plane pateikiama išsami informacija apie produktą, pardavimą ir pelningumo pokyčius.
                           Tinkamų finansuoti įmonių privataus dalyvavimo norma turi pasiekti Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnyje nustatytą mažiausią ribą.
                           Finansų tarpininko ir jungtinių investuotojų bendro investavimo sutartyje nustatomos investavimo į galutinius naudos gavėjus sąlygos ir ji atitinka Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 821/2014 (**) 1 straipsnio 3 dalies nuostatas, jei tas straipsnis taikomas.

                              Fondo įnašas į finansinę priemonę: suma ir norma (išsamūs duomenys apie produktą)

                           Taikant bendro investavimo priemonę suteikiama kapitalo nebiržinėms MVĮ, tenkinančioms bent vieną iš šių sąlygų:

                                       a)

                                       MVĮ nevykdo veiklos jokioje rinkoje;

                                       b)

                                       MVĮ vykdo veiklą bet kurioje rinkoje mažiau nei septynerius metus nuo savo pirmo komercinio pardavimo;

                                       c)

                                       MVĮ reikia pradinės rizikos finansų investicijos, kuri, remiantis verslo planu, parengtu siekiant patekti į naują produkto ar geografinę rinką, yra didesnė nei 50 % jų vidutinės metinės apyvartos per ankstesnius penkerius metus;

                                       d)

                                       MVĮ reikia paskesnių investicijų į tinkamas finansuoti įmones, be kita ko, praėjus septyneriems metams nuo pirmojo komercinio pardavimo.

                                 Kiekvieno sandorio bendro investavimo suma ir norma nustatoma atsižvelgiant bent į vieną iš šių veiksnių:

                                       a)

                                       bendro investavimo priemonės dydį ir dėmesio centrą;

                                       b)

                                       jungtinių investuotojų dalyvavimą;

                                       c)

                                       numatomą bendro investavimo priemonės skatinamąjį poveikį; tai, kad neviršijama Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnio 10 dalyje nustatytų ribų.

                                 Bendro investavimo priemonei per finansavimo sutartyje nustatytą investavimo laikotarpį grąžintos sumos iš investicijų pakartotinai panaudojamos, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 ir 45 straipsniuose.
                           Atlygis privačiojo sektoriaus investuotojams pirmumo tvarka, siekiant tik nelygiai pasidalyti pelną, nustatomas pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnio 13 dalies b punktą.

                              Programos įnašas į finansinę priemonę (veikla)

                           Pagrindinį bendro investavimo priemonės finansuojamų sandorių portfelį sudaro investicijos galutinių naudos gavėjų naudai.
                           Tinkamumo įtraukti į portfelį kriterijai nustatomi pagal Sąjungos teisę, ESIF programą, nacionalines tinkamumo finansuoti taisykles ir kartu su finansų tarpininku. Finansų tarpininkas pagrįstai įvertina portfelio rizikos profilį.
                           Bendros investicijos į galutinius naudos gavėjus vykdomos nustatytą laikotarpį iki pasitraukimo, laikantis investicijų politikos.

                              Vadovaujančiosios institucijos įsipareigojimai

                           Su finansine priemone susiję vadovaujančiosios institucijos įsipareigojimai yra nustatyti Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 (***) 6 straipsnyje.
                           Likviduojant bendro investavimo priemonę finansų tarpininkas atlieka išsamų reikalavimų bendro investavimo priemonei rizikos vertinimą ir užtikrina, kad sąlyginio deponavimo sąskaitose būtų pakankamai lėšų tokiems reikalavimams patenkinti.

                              Trukmė

                           Bendro investavimo priemonės orientacinė trukmė – dešimt metų, ji gali būti pratęsta pritarus vadovaujančiai institucijai.
                           Finansinės priemonės investavimo laikotarpis nustatomas siekiant užtikrinti, kad Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnyje nurodytas programos įnašas būtų panaudotas galutiniams naudos gavėjams teikiant investicijas ne vėliau kaip iki 2023 m. gruodžio 31 d.
                           Investicijos, padarytos po 2020 m. gruodžio 31 d., tikrinamos, ar atitinka po tos datos įsigaliojusias valstybės pagalbos taisykles.

                              Investavimas ir rizikos pasidalijimas finansų tarpininko lygmeniu (interesų suderinimas)

                           Vadovaujančiosios institucijos ir finansų tarpininko interesų suderinimo būdai:

                                       —

                                       su veiklos rezultatais susiję mokesčiai, kaip nustatyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 12 ir 13 straipsniuose;

                                       —

                                       finansų tarpininkui skiriamas atlygis, kuris atitinka tuo metu panašiomis aplinkybėmis skiriamą rinkos standartus atitinkantį atlygį, įskaitant teisę į pelno dalį, jei yra;

                                       —

                                       privačiojo sektoriaus jungtinių investuotojų skiriamas bendras finansavimas, kuris yra mažiausio lygio pagal Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnio 10 dalį;

                                       —

                                       finansų tarpininko iš nuosavų lėšų skiriamas ne mažesnis kaip 1 % kiekvieno sandorio bendras finansavimas tomis pačiomis sąlygomis, kokios taikomos bendro investavimo priemonei; papildomam finansų tarpininko skiriamam bendram investavimui taikomos tokios pačios sąlygos kaip ir bendro investavimo priemonei;

                                       —

                                       kitų jungtinių investuotojų skiriamas bendras finansavimas tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios taikomos bendro investavimo priemonei, išskyrus atvejus, kai atliekant Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytą ex ante vertinimą nustatoma, kad pelnas tarp viešojo ir privačiojo sektorių investuotojų bus pasidalytas nelygiai. Tokia tvarka atitinka Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnio 13 dalies b punkto nuostatas;

                                       —

                                       finansų tarpininkas nevykdo investicinės veiklos pagal naują investavimo priemonę, skirtą to paties tipo galutiniams naudos gavėjams, iki tol, kol investuojama 75 % įsipareigotų skirti bendro investavimo priemonės lėšų ir įsipareigojama investuoti likusius 25 %, arba iki bendro investavimo priemonės investavimo laikotarpio pabaigos, jei šis terminas ankstesnis.

                                 Procedūros, kuriomis siekiama išvengti finansų tarpininko, jungtinių investuotojų ir subjektų, į kuriuos investuojama, interesų konflikto, nustatomos prieš atrinktam finansų tarpininkui pradedant investuoti į galutinį naudos gavėją.

                              Reikalavimus atitinkantis finansų tarpininkas ir jungtiniai investuotojai

                           Atrinktas finansų tarpininkas (bendro investavimo priemonės fondo valdytojas) yra privačiojo sektoriaus subjektas, įsteigtas valstybėse narėse tarptautiniu, nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu. Toks subjektas yra teisiškai įgaliotas teikti nuosavą kapitalą valstybėse narėse įsisteigusioms įmonėms, pvz., tai gali būti finansų įstaigos arba bet kuri kita institucija, įgaliota teikti finansines priemones.
                           Privačiais subjektais laikomi privatūs juridiniai asmenys, priklausantys privačiojo arba viešojo sektoriaus investuotojams, investuojantiems savo rizika ir iš nuosavų lėšų.
                           Vadovaujančioji institucija ir fondų fondas, atrinkdami finansų tarpininkus, laikosi Sąjungos teisės. Finansų tarpininkų atranka yra atvira, skaidri ir nediskriminacinė. Atrenkant finansų tarpininkus nustatoma tinkama rizikos pasidalijimo tvarka, kai atlygis skiriamas pirmumo tvarka, ir nustatoma galima teisė į pelno dalį.
                           Finansų tarpininkas per atranką nurodo jungtinių investuotojų vertinimo sąlygas ir kriterijus. Jie turi būti suprantami ir prieinami potencialiems jungtiniams investuotojams. Finansų tarpininkas įrodo, kad jungtinius investuotojus randa ir su jais investuotoja jų nediskriminuodamas. Jungtinių investuotojų vertinimas gali būti kontroliuojamas ex post. Finansų tarpininkai valdomi komerciniu pagrindu. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tenkinamos Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnio 15 dalyje nustatytos sąlygos.
                           Bendro investavimo priemone siekiama sutelkti geriausią praktiką taikančius jungtinius investuotojus. Jungtiniai investuotojai yra ilgalaikiai, nuosavas lėšas investuojantys privačiojo sektoriaus investuotojai, įskaitant rizikos kapitalo fondus, neformalius investuotojus, pasiturinčius asmenis, šeimos įmones arba bendroves, turinčias patvirtintos praktinės patirties ir veiklos pajėgumų.
                           Jungtiniais investuotojais laikomi bet kurie investuotojai, kurie, kaip pagrįstai nustatė finansų tarpininkas, yra investuotojai, veikiantys rinkos ekonomikos investuotojo principą laisvosios rinkos ekonomikoje atitinkančiomis aplinkybėmis, neatsižvelgiant į jų teisinį pobūdį ir nuosavybę.
                           Jungtiniai investuotojai ir finansų tarpininkas yra nepriklausomi nuo galutinių investicijų gavėjų, išskyrus atvejus, kai vykdomos paskesnės investicijos į galutinius naudos gavėjus, kurie jau naudojasi bendro investavimo priemone.

                              Galutinių naudos gavėjų tinkamumas

                           Galutiniai naudos gavėjai atitinka Sąjungos ir nacionalinės teisės, susijusios ESIF programos ir finansavimo sutarties reikalavimus ir Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnio 5 dalyje nurodytas sąlygas. Investavimo sutarties pasirašymo dieną galutiniai naudos gavėjai atitinka šiuos tinkamumo finansuoti kriterijus:

                                       a)

                                       jie yra labai maža, maža ar vidutinė įmonė (MVĮ (įskaitant savarankiškus verslininkus ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis)), kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (****);

                                       b)

                                       jie nėra išskirti iš taikymo srities pagal Reglamento (ES) Nr. 651/2014 1 straipsnio 2–5 dalis;

                                       c)

                                       jie nepriklauso vienam arba keliems sektoriams, kuriems taikomi apribojimai (*****);

                                       d)

                                       jie nėra sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 651/2014 2 straipsnio 18 dalyje;

                                       e)

                                       atlikus patikras pagal finansų tarpininko vidaus gaires ir standartinę paskolų politiką nenustatyta, kad jie nevykdo įsipareigojimų, susijusių su bet kuria kita finansų tarpininko arba kitos finansų įstaigos suteikta paskola arba nuoma;

                                       f)

                                       jie yra įsisteigę ir vykdo veiklą atitinkamame ESIF programos regione ir (arba) jurisdikcijoje;

                                       g)

                                       dėl priežasčių, susijusių su valstybės pagalba, neinvestuojama į biržines bendroves (taikant šią priemonę, į alternatyvios prekybos platformos sąrašą įtrauktos MVĮ nelaikomos biržinėmis bendrovėmis);

                                       h)

                                       jie negauna investicijų, kaip kapitalo pakeitimo (įskaitant vadovybės vykdomą kontrolinio akcijų paketo išpirkimą arba supirkimą);

                                       i)

                                       jie atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 508/2014 (******) 10 ir 11 straipsnių nuostatas, jei jie yra žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje veikiančios MVĮ.

                              Galutiniams naudos gavėjams skirto produkto ypatybės

                           Bendro investavimo priemonės suma ir normos dera su Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalyje nurodyto ex ante vertinimo rezultatais ir atitinka Reglamento (ES) Nr. 651/2014 nuostatas.
                           Finansų tarpininkas investuoja į MVĮ nuosavo arba kvazinuosavo kapitalo investicijų forma, šios investicijos bendrai finansuojamos iš programos viešojo įnašo, finansų tarpininko nuosavų įnašų ir jungtinių investuotojų įnašų (privatus įnašas gali būti naudojamas bendram ESI fondų finansavimui kaip programos privatus įnašas) pagal finansų tarpininko ir jungtinių investuotojų pasirašytą bendro investavimo sutartį. Tokios bendro investavimo priemonės investicijos padeda siekti ESIF programos tikslo.
                           Bendra investicijų iš viešojo ir privačiojo sektoriaus išteklių suma (t. y. vieno ar kelių investavimo etapų, įskaitant paskesnes investicijas) neviršija 15 000 000  EUR vienam tinkamam finansuoti galutiniam naudos gavėjui, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnio 9 dalyje. Bendra investicijų suma vienam tinkamam finansuoti galutiniam naudos gavėjui patikrinama įtraukiant rizikos finansų investicijas, suteiktas pagal kitas rizikos finansų priemones.

                              Ataskaitų teikimas ir siektini rezultatai

                           Finansų tarpininkas bent kas ketvirtį vadovaujančiajai institucijai arba fondų fondui teikia standartinės formos ir apimties informaciją.
                           Ataskaitoje nurodomi visi susiję aspektai, kad vadovaujančioji institucija galėtų įvykdyti Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 46 straipsnio reikalavimus.
                           Be to, valstybės narės vykdo savo atskaitomybės ir skaidrumo prievoles pagal Reglamentą (ES) Nr. 651/2014.
                           Rodikliai yra suderinami su ESIF programos, pagal kurią yra finansuojama finansinė priemonė, atitinkamo prioriteto konkrečiais tikslais ir yra pagrįsti ex ante vertinime nurodytais numatomais rezultatais. Taikant bendro investavimo priemonę jie įvertinami ir pateikiami ataskaitoje bent kas ketvirtį, taip pat jie yra suderinami bent su Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 reikalavimais. Be bendrųjų ESIF programos prioritetinės krypties rodiklių, kiti rodikliai yra:

                                       a)

                                       į MVĮ investuotoja suma (paskirstyta);

                                       b)

                                       finansuotų MVĮ skaičius;

                                       c)

                                       finansuotų investicijų vertė;

                                       d)

                                       pelnas arba nuostolis iš investicijų (jei taikoma);

                                       e)

                                       darbuotojų skaičius remiamoje MVĮ investavimo metu ir darbuotojų skaičius pasitraukimo metu.

                              Programos įnašo ekonominės naudos vertinimas

                           Programos viešojo įnašo į priemonę finansinė parama yra perduodama galutiniams naudos gavėjams. Šis principas nustatomas vadovaujančiosios institucijos arba fondų fondo ir finansų tarpininko sudarytoje finansavimo sutartyje.

               VI PRIEDAS

                  MIESTŲ PLĖTROS FONDAS

                  Miestų plėtros fondo principo schema

                  Miestų plėtros fondo sąlygos

                              Finansinės priemonės struktūra

                           Miestų plėtros fondas (toliau – MPF) yra paskolų fondas, kurį sukuria ir valdo finansų tarpininkas, kad iš programos, finansų tarpininko ir jungtinių investuotojų įnašų būtų finansuojamos naujai sukurtos paskolos miestų plėtros projektams.
                           MPF teikiamas naudoti įgyvendinant veiksmą, esantį iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF) bendrai finansuojamoje programoje apibrėžtos ir atliekant ex ante vertinimą, kurio reikalaujama pagal Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, nurodytos prioritetinės krypties dalimi.

                              Priemonės tikslas

                           Priemonės tikslai yra:

                                       1)

                                       derinti ESIF programos, finansų tarpininko ir jungtinių investuotojų lėšas miestų plėtros projektų finansavimui remti;

                                       2)

                                       miestų plėtros projektams, vykdomiems remiamose vietovėse, kurios patvirtintame regioninės pagalbos žemėlapyje nurodytos kaip remtinos nuo 2014 m. liepos 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. taikant Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus, suteikti galimybę lengviau gauti finansavimą lengvatinėmis sąlygomis. Tokios investicijos vykdomos pagal Reglamentą (ES) Nr. 651/2014;

                                 Tikslai yra susiję su toliau išdėstytomis sąlygomis.
                           MPF priemonė yra intervencinių veiksmų, numatytų pagal integruotą požiūrį į tvarios miestų plėtros strategiją, įgyvendinimo dalis.
                           ESIF programos įnašas finansų tarpininkui neišstumia kitų privačiojo arba viešojo sektoriaus investuotojų skiriamo finansavimo.
                           Pagal ESIF programą skiriamas finansavimas finansų tarpininkui, kad būtų sukurtas paskolų miestų plėtros projektams portfelis. Pagal programą taip pat padengiama dalis šio portfelio MPF paskolų nuostolių ir įsipareigojimų nevykdymo nuostolių, pajamų ir susigrąžintų sumų kiekvieną paskolą vertinant atskirai.
                           Bendras ESIF programos finansavimas skiriamas vienu iš šių būdų: vadovaujančiosios institucijos skiriamu programos įnašu, finansų tarpininko įnašu ir jungtinių investuotojų įnašais, skiriamais bendro investavimo į fondą, bendro investavimo per paskolas į miestų plėtros projektus ir kitų jungtinių investuotojų bendro investavimo lygmenimis.
                           Jei parama teikiama per fondų fondą, fondų fondas ESIF programos įnašą perveda finansų tarpininkui.
                           Be ESIF programos įnašo, fondų fondas gali skirti savo lėšų – jos yra derinamos su finansų tarpininko lėšomis. Tokiu atveju fondų fondas prisiima dalį įnašų į paskolų portfelį rizikos pasidalijimo. Jei fondų fondo skiriamos lėšos yra valstybės lėšos arba suderintos su kitomis valstybės lėšomis, turi būti taikomas Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnis.

                              Miestų plėtros projektai

                           Miestų plėtros projektai yra intervencinių veiksmų, numatytų pagal integruotą požiūrį į tvarios miestų plėtros strategiją, įgyvendinimo dalis ir jie padeda siekti strategijoje nustatytų tikslų.
                           Be to, visiems miestų plėtros projektams turi būti būdingi toliau išvardyti parametrai.
                           Finansinis tvarumas:

                                       —

                                       miestų plėtros projektai grindžiami verslo modeliu, numatant pinigų srautus ir orientuojantis į galimus privačiojo sektoriaus investuotojus;

                                       —

                                       miestų plėtros projektai parengiami taip, kad duotų pajamų arba sumažintų išlaidas, kurių pakaktų iš MPF gautai paskolai grąžinti, ir suformuojami taip, kad bet kokia valstybės pagalba būtų minimali suma, kurios reikia, kad projektą būtų galima vykdyti ir nebūtų iškraipoma konkurencija. Projektų vidinė grąžos norma (VGN) nėra pakankama, kad būtų galima pritraukti finansavimo vien komerciniu pagrindu.

                                 Strateginis suderinimas:

                                       —

                                       miestų plėtros projektai įtraukiami į integruotą tvarios miestų plėtros strategiją ir turi galimybių pritraukti papildomo finansavimo iš kitų viešojo ar privačiojo sektoriaus investuotojų;

                                       —

                                       miestų plėtros projektai atitinka pagal ESIF programą numatytus tikslus ir intervencinius veiksmus ir padeda siekti atitinkamų ESIF programos produkto rodiklių;

                                       —

                                       miestų plėtros projektai vykdomi atitinkamame regione ir (arba) jurisdikcijoje ir padeda siekti ESIF programoje nustatytų tikslų (įskaitant kiekybinius rodiklius).

                                 MPF gali remti šiuos investavimo prioritetus:

                                       —

                                       investicijas į anglies dioksido kiekio mažinimo miesto teritorijose strategijas;

                                       —

                                       investicijas, kuriomis siekiama užtikrinti atsparumą nelaimėms;

                                       —

                                       investicijas į prisitaikymą prie klimato kaitos;

                                       —

                                       miestų aplinkos gerinimo investicijas, įskaitant apleistų pramoninių miesto rajonų atgaivinimą ir oro taršos mažinimą;

                                       —

                                       investicijas į tvarų judumą mieste;

                                       —

                                       paramą investicijoms, susijusioms su savarankišku darbu ir įmonių steigimu;

                                       —

                                       investicijas į valstybinių užimtumo tarnybų infrastruktūrą;

                                       —

                                       investicijas į sveikatos priežiūros ir socialinius sektorius, ar tai būtų investicijos į infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ar inovacines paslaugas, kuriomis prisidedama prie vietos plėtros ir prie perėjimo nuo institucinių prie bendruomenės pagrindu organizuojamų ir pirminių sveikatos priežiūros formų, taip pat investicijas į galimybių gauti sveikatos priežiūros ir socialines paslaugas didinimą;

                                       —

                                       investicijas į fizinį ir ekonominį nepasiturinčių miestų ir kaimų bendruomenių atnaujinimą;

                                       —

                                       investicijas į kultūros paveldo išsaugojimą, apsaugą, propagavimą ir plėtojimą;

                                       —

                                       investicijas į aukštąjį mokslą, įskaitant bendradarbiavimą su įmonėmis;

                                       —

                                       investicijas į IRT plėtrą.

                              Valstybės pagalba

                           Investicija laikoma suderinama su vidaus rinka ir jai netaikomas ad hoc pranešimo reikalavimas, jei ji atitinka Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnį.
                           Valstybės pagalbos buvimas vertinamas fondų fondo, finansų tarpininko, privačiojo sektoriaus investuotojų ir galutinių naudos gavėjų lygmenimis. Šiuo atžvilgiu finansų tarpininkas ir fondų fondas atitinka šias sąlygas:

                                       a)

                                       finansų tarpininko ir fondų fondo valdymo išlaidos ir mokesčiai atitinka tuo metu panašiomis aplinkybėmis skiriamą rinkos standartus atitinkantį atlygį – taip yra tuo atveju, kai pastarasis yra atrinktas paskelbus atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą arba jei atlygis atitinka Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 12 ir 13 straipsnių reikalavimus ir valstybė nesuteikia jokio kito pranašumo. Jei fondų fondas tik perveda ESIF įnašą finansų tarpininkui, jo misija yra susijusi su viešaisiais interesais, jis įgyvendindamas priemonę nevykdo komercinės veiklos ir bendrai neinvestuoja nuosavų lėšų, taigi nėra laikomas pagalbos gavėju, – tokių sąlygų pakanka, kad fondų fondas negautų kompensacijos permokos;

                                       b)

                                       privatus įnašas į kiekvieną miesto plėtros projektą nėra mažesnis kaip 30 % viso finansavimo, suteikto pagal Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 6 dalį;

                                       c)

                                       MPF yra valdomas komerciniu pagrindu ir užtikrinama, kad finansavimo sprendimai būtų pagrįsti pelno siekiu.

                                 Privačiu dalyvavimu šiuo atveju yra laikomos privačių subjektų suteiktos investicijos.
                           Miestų plėtros projektų išsamaus patikrinimo išlaidos padengiamos iš MPF valdančio finansų tarpininko valdymo išlaidų ir mokesčių.
                           Atlygis pirmumo tvarka (nelygios rizikos pasidalijimo susitarimų sąlygos) fondų fondui, finansų tarpininko įnašui ir jungtinių investuotojų įnašams fondo ir projektų lygmenimis paskolų forma (jei taikoma) nustatomas pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 8 dalies b ir c punktus, kaip išsamiau apibrėžta pagal kainodaros politiką.
                           Negalima taikyti nelygių sąlygų kitiems jungtiniams investuotojams projektų lygmeniu, nes jų įnašai neinvestuojami į paskolas ir už MPF ribų.

                              Skolinimo politika

                           a)   Vadovaujančiosios institucijos arba fondų fondo mokėjimas finansų tarpininkui

                           Po to, kai vadovaujančioji institucija arba fondų fondas ir finansų tarpininkas pasirašo finansavimo sutartį, atitinkama vadovaujančioji institucija arba fondų fondas perveda programos viešuosius įnašus finansų tarpininkui, o jis juos įneša į specialų MPF. Lėšos pervedamos dalimis, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 41 straipsnyje nustatytų viršutinių ribų.
                           Siektina skolinamų lėšų suma ir palūkanų normos intervalas yra patvirtinami atliekant ex ante vertinimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnį ir į juos yra atsižvelgiama nustatant priemonės pobūdį (atnaujinamojo arba neatnaujinamojo pobūdžio priemonė).
                           b)   Paskolų portfelio sukūrimas

                           Reikalaujama, kad finansų tarpininkas be jau vykdomos su paskolomis susijusios veiklos per iš anksto nustatytą ribotos trukmės laikotarpį sukurtų reikalavimus atitinkančių paskolų miestų plėtros projektams portfelį, iš dalies finansuojamą iš pervestų programos lėšų, taikydamas finansavimo sutartyje suderintą rizikos pasidalijimo normą.
                           Finansų tarpininkas vykdo nuoseklią skolinimo politiką, grindžiamą sutarta investavimo strategija, pagal kurią galima tinkamai valdyti paskolų portfelį; jis taip pat laikosi sektoriui taikomų standartų ir jo veiksmai dera su vadovaujančiosios institucijos finansiniais interesais ir politikos tikslais. Investavimo strategija apibrėžiama atsižvelgiant į integruotą tvarios miestų plėtros strategiją, tikslinę veiklą, tikslines geografines vietoves ir tinkamas finansuoti išlaidas.
                           Finansų tarpininkas įprasta tvarka ir vadovaudamasis atitinkamoje finansavimo sutartyje nustatytais principais nustato, atrenka, išsamiai patikrina, pagrindžia dokumentais ir išmoka paskolas galutiniams naudos gavėjams.
                           Kai miestų plėtros projektams paskolas teikia jungtiniai investuotojai, turėtų būtų pasirašyta finansų tarpininko ir jungtinių investuotojų, tiesiogiai teikiančių paskolą miesto plėtros projektui, bendro investavimo sutartis. Tokioje sutartyje nustatomos investavimo į galutinius naudos gavėjus sąlygos ir, jei taikoma, ji atitinka Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 821/2014 (*******) 3 straipsnio 1 dalį. Tokioje bendro investavimo sutartyje nurodomos rizikos pasidalijimo sąlygos, jei tokių yra.
                           c)   Finansinei priemonei grąžintų lėšų pakartotinis naudojimas

                           Finansinei priemonei grąžintos lėšos pakartotinai naudojamos tai pačiai finansinei priemonei (atnaujinamosios tos pačios finansinės priemonės lėšos) arba yra grąžinamos vadovaujančiajai institucijai arba fondų fondui ir vėliau naudojamos vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 ir 45 straipsniais.
                           Šis atnaujinamųjų lėšų metodas, nustatytas Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 ir 45 straipsniuose, yra nurodomas finansavimo sutartyje.
                           Kai tos pačios finansinės priemonės lėšos yra atnaujinamos, sumos, kurios yra priskirtinos prie ESIF paramos ir kurios yra kompensuojamos ir (arba) grąžinamos finansų tarpininko iš paskolų galutiniams naudos gavėjams per nustatytą investavimo laikotarpį, iš esmės yra iš naujo naudojamos tai pačiai finansinei priemonei.
                           Kitu atveju, jei vadovaujančiajai institucijai arba fondų fondui lėšos grąžinamos tiesiogiai, jos yra grąžinamos reguliariais mokėjimais ir apima: i) pagrindines grąžinamas sumas, ii) visus iš paskolų susigrąžintų sumų ir nuostolių atskaitymus ir iii) visus palūkanų normos mokėjimus. Šios lėšos turi būti naudojamos vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 ir 45 straipsniais.
                           d)   Nuostolių susigrąžinimas

                           Finansų tarpininkas, vadovaudamasis vidaus gairėmis ir procedūromis, imasi lėšų susigrąžinimo veiksmų dėl kiekvienos nesugrąžintos paskolos, finansuotos iš MPF.
                           Finansų tarpininko susigrąžintos sumos (atskaičius lėšų susigrąžinimo ir nuosavybės teisės netekimo išlaidas, jei jų yra) priskiriamos finansų tarpininkui, vadovaujančiajai institucijai ir fondų fondui.
                           e)   Palūkanos ir kitas pelnas

                           Palūkanos ir kitas pelnas, gauti iš ESI fondų paramos finansinei priemonei, yra naudojami kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 43 straipsnyje.

                              Kainodaros politika

                           Siūlydamas kainodarą finansų tarpininkas sumažina bendrą reikalaujamą įkeisti turtą ir kiekvienai į portfelį įtrauktai paskolai taikomą palūkanų normą iki sumos, numatytos pagal programos viešąjį įnašą ir rizikos pasidalijimo susitarimus.
                           Kainodaros politika apima bent šiuos aspektus:

                                       1)

                                       finansų tarpininko lėšų daliai taikoma palūkanų norma yra nustatoma remiantis rinkos palūkanų norma (t. y. pagal paties finansų tarpininko politiką);

                                       2)

                                       bendra palūkanų norma, kuri turi būti taikoma į portfelį įtrauktoms paskoloms tinkamiems finansuoti miestų plėtros projektams, turi būti sumažinama proporcingai programos viešojo įnašo lėšų sumai. Mažinant palūkanų normą atsižvelgiama į mokesčius, kuriuos vadovaujančioji institucija galėtų nustatyti programos įnašams ir rizikos pasidalijimo susitarimams;

                                       3)

                                       kainodaros politika nekeičiama per visą tinkamumo finansuoti laikotarpį.

                              Programos įnašas į finansinę priemonę: suma ir norma (išsamūs duomenys apie produktą)

                           Faktinė rizikos pasidalijimo norma, programos viešasis įnašas, atlygis pirmumo tvarka ir paskoloms taikoma palūkanų norma yra grindžiami ex ante vertinimo išvadomis ir juos nustatant užtikrinama, kad galutiniams naudos gavėjams teikiama nauda atitiktų Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 8 dalies b punktą.
                           MPF tikslinio portfelio dydis yra nustatomas remiantis ex ante vertinimu, pagrindžiančiu finansinei priemonei skiriamą paramą (pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnį), ir nustatant tą dydį atsižvelgiama į priemonės lėšų atnaujinimo metodą (jei taikomas).
                           MPF lėšos ir rizikos pasidalijimo norma yra nustatomos tokios, kad būtų panaikintas atliekant ex ante vertinimą nustatytas finansavimo trūkumas, o jas nustatant turi būti tenkinamos šiame priede nustatytos sąlygos.
                           Minimali bendro finansavimo norma, dėl kurios susitariama su finansų tarpininku, nustatoma kiekvienai į portfelį įtrauktai reikalavimus atitinkančiai paskolai ir nurodo, kokia yra programos lėšomis finansuojama reikalavimus atitinkančios paskolos pagrindinės sumos maksimali dalis. Rizikos pasidalijimo norma, dėl kurios susitariama su finansų tarpininku, nurodo nuostolių, kuriuos turi pasidalyti finansų tarpininkas, jungtiniai investuotojai (fondo lygmeniu ir projekto lygmeniu) ir programos įnašas, jei nėra kitokio susitarimo, dalį.
                           Išsamios iš MPF skiriamo finansavimo sąlygos nustatomos prieš investuojant į kiekvieną miesto plėtros projektą, remiantis finansų tarpininko patikrintomis miesto plėtros projekto finansinėmis prognozėmis.

                              Programos įnašas į finansinę priemonę (veikla)

                           Pagrindinį MPF finansuojamų sandorių portfelį sudaro paskolos miestų plėtros projektams.
                           Tinkamumo įtraukti į portfelį kriterijai nustatomi pagal Sąjungos teisę, ESIF programą, nacionalines tinkamumo finansuoti taisykles, investavimo strategiją (kuri yra integruoto požiūrio į tvarios miestų plėtros strategiją dalis) ir kartu su finansų tarpininku. Finansų tarpininkas pagrįstai įvertina portfelio rizikos profilį.
                           Finansų tarpininkas, remdamasis atliekant ex ante vertinimą patvirtinta investavimo strategija, turi tvariai nustatyti miestų plėtros projektų portfelį, į jį investuoti ir jį valdyti. Finansų tarpininkas valdo portfelį miestų plėtros projektų, kurie yra intervencinių veiksmų, numatytų integruotame požiūryje į tvarios miestų plėtros strategiją, įgyvendinimo dalis.
                           Dėl kiekvieno miesto plėtros projekto finansų tarpininkas pateikia bent šią informaciją:

                                       a)

                                       bendrą projekto aprašymą ir tvarkaraštį, įskaitant bendro finansavimo partnerių ir suinteresuotųjų subjektų aprašymą, ir išsamų projekto finansavimo planą;

                                       b)

                                       programos įnašo pasirinkimo pagrindimą, įskaitant pradinį projekto perspektyvumo ir paskesnio MPF investicijų poreikio vertinimą;

                                       c)

                                       informaciją apie nustatytą riziką;

                                       d)

                                       atitikties atitinkamoje programoje aprašytiems projekto tikslams įrodymų. Tai reiškia, kad atrinkti miestų plėtros projektai padeda siekti programos tikslų, įskaitant kiekybinius rodiklius, kaip nustatyta atitinkamose programos prioritetinėse kryptyse.

                                 Įgyvendindamas portfelį finansų tarpininkas visų pirma:

                                       a)

                                       nustato finansines investicijas į perspektyvius miestų plėtros projektus, atitinkančius konkrečiai programai taikomus reikalavimus ir kriterijus, į juos investuoja ir vadovauja derybų bei formavimo procesui;

                                       b)

                                       atlieka atitikties investavimo strategijos reikalavimams ir investicijų vertinimą. Perspektyvumo tyrimas turi parodyti, kad projekto nebūtų galima vykdyti be MPF investicijų;

                                       c)

                                       teikia ataskaitas dėl miestų plėtros projektų pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 46 straipsnį;

                                       d)

                                       užtikrina, kad bent 30 % viso miesto plėtros projektui suteikto finansavimo būtų skirta iš privačiojo sektoriaus lėšų ir kad būtų pritraukta kuo daugiau privačiojo sektoriaus lėšų.

                              Vadovaujančiosios institucijos įsipareigojimai

                           Su finansine priemone susiję vadovaujančiosios institucijos įsipareigojimai yra nustatyti Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 6 straipsnyje.
                           Dengiami nuostoliai yra mokėtinos, mokamos ir nesumokėtos pagrindinės sumos ir standartinės palūkanos (tačiau neįskaitant delspinigių už pavėluotą mokėjimą ir visų kitų išlaidų).

                              Trukmė

                           Finansinės priemonės skolinimo laikotarpis nustatomas siekiant užtikrinti, kad programos įnašas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnyje, būtų panaudotas galutiniams naudos gavėjams išmokant paskolas ne vėliau kaip iki 2023 m. gruodžio 31 d.
                           Investicijos, padarytos po 2020 m. gruodžio 31 d., turi būti patikrintos, ar atitinka po tos datos įsigaliojusias valstybės pagalbos taisykles.

                              Skolinimas ir rizikos pasidalijimas finansų tarpininko lygmeniu (interesų suderinimas)

                           Vadovaujančiosios institucijos, jungtinių investuotojų ir finansų tarpininko interesų suderinimo būdai:

                                       —

                                       su veiklos rezultatais susiję mokesčiai, kaip nustatyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 12 ir 13 straipsniuose;

                                       —

                                       finansų tarpininkui skiriamas atlygis, kuris atitinka tuo metu panašiomis aplinkybėmis skiriamą rinkos standartus atitinkantį atlygį;

                                       —

                                       Finansų tarpininkas užtikrina bent 30 % visos miestų plėtros projektams teikiamų paskolų finansavimo įsipareigojimo sumos. Iš šių 30 % bent 1 % viso MPF finansavimo įsipareigojimo kiekvienam projektui investuoja finansų tarpininkas iš nuosavų lėšų tomis pačiomis sąlygomis, kokios taikomos programos įnašui. Kitą bent 29 % dalį teikdami paskolas finansuoja finansų tarpininkas, jungtiniai investuotojai fondo lygmeniu arba jungtiniai investuotojai projekto lygmeniu;

                                       —

                                       privačiojo sektoriaus skiriama visa bendro finansavimo suma yra bent 30 % viso finansavimo, suteikto miesto plėtros projektui;

                                       —

                                       jungtinių investuotojų skiriamas bendras finansavimas galėtų būti laikomas nacionaliniu ESI fondo bendru finansavimu, jei tai nėra galutinio naudos gavėjo nuosavos lėšos (kai toks bendras finansavimas investuojamas į tinkamas finansuoti projekto išlaidas), arba papildomu programos viešajam įnašui;

                                       —

                                       rizikos pasidalijimas su finansų tarpininku ir jungtiniais investuotojais (fondo lygmeniu arba miesto plėtros projekto lygmeniu) nustatomas pro rata programos įnašui, išskyrus atvejus, kai atliekant Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytą ex ante vertinimą nustatoma, kad reikalingas atlygis pirmumo tvarka nelygiai pasidalijant riziką tarp viešojo ir privačiojo sektoriaus investuotojų. Tokie susitarimai atitinka Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 8 dalies b ir c punktus ir yra įtraukiami į šalių sudarytą bendro investavimo sutartį. Tokie susitarimai netaikomi 1 % lėšų, kurias finansų tarpininkas investuoja iš nuosavų lėšų, kaip pirmiau nustatyta interesų suderinimo tikslu.

                              Reikalavimus atitinkantys finansų tarpininkai

                           Atrinktas finansų tarpininkas yra valstybėje narėje įsteigtas viešojo arba privačiojo sektoriaus subjektas, kuriam pagal įstatymus leidžiama teikti paskolas miestų plėtros projektams, vykdomiems programos, kuria prisidedama prie finansinės priemonės, jurisdikcijai priklausančiose srityse. Reikalavimus atitinkantis finansų tarpininkas taip pat įrodo gebėjimą valdyti MPF ir stebėti miestų plėtros projektų portfelį. Tai susiję su Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 7 straipsnyje nurodytais reikalavimais. Reikalavimus atitinkantis finansų tarpininkas įrodo, kad turi patirties atitinkamoje tikslinėje rinkoje ir tinkamos lygiaverčių ar panašių projektų ar finansinių priemonių, investuojančių į panašius projektus, kokie numatyti pagal MPF, valdymo patirties, įskaitant ESI fondų lėšų naudojimo patirtį.
                           Finansų tarpininkas tinkamai reglamentuojamas atitinkamų nacionalinių finansinių tarnybų reguliavimo institucijos ir taiko geriausią profesionalaus fondų valdymo praktiką.
                           Finansų tarpininkas valdomas komerciniu pagrindu. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tenkinamos Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 9 dalyje nustatytos sąlygos.
                           Privačiais subjektais laikomi privatūs juridiniai asmenys, priklausantys privačiojo arba viešojo sektoriaus investuotojams, investuojantiems savo rizika ir iš nuosavų lėšų.
                           Teisinė MPF struktūra leidžia skirti papildomo finansavimo, kad iš kitų investuotojų būtų pritraukta lėšų programos įnašui į miestų plėtros projektus.
                           Vadovaujančioji institucija ir fondų fondas, atrinkdami finansų tarpininkus, laikosi Sąjungos teisės. Finansų tarpininkų atranka yra atvira, skaidri ir nediskriminacinė. Atrenkant finansų tarpininkus siekiama nustatyti tinkamą rizikos pasidalijimo tvarką, kai atlygis skiriamas pirmumo tvarka.
                           Atrenkant finansų tarpininką įvertinama MPF investavimo strategija, sprendimų priėmimas ir bendri valdymo principai, vadovavimo gebėjimai ir finansų tarpininko įnašas į MPF iš nuosavų lėšų. Atrankos procese vienas iš finansų tarpininko tinkamumo kriterijų yra jo gebėjimas pasiūlyti ir plėtoti finansuotinų miestų plėtros projektų portfelį, atsižvelgiant į konkurencingiausią kainodaros politiką, kurią pasiūlo atrankoje dalyvaujantis finansų tarpininkas.
                           Finansų tarpininkas yra atsakingas už miestų plėtros projektų nustatymą ir vertinimą. Atrinktas finansų valdo miestų plėtros galimų projektų planą.
                           Galimų miestų plėtros projektų planą sudaro projektai, kuriuos finansų tarpininkas įsipareigoja finansuoti, remdamasis tuo metu turima informacija.
                           Investuotojais laikomi bet kurie investuotojai, kurie, kaip pagrįstai nustatė finansų tarpininkas, yra investuotojai, veikiantys rinkos ekonomikos investuotojo principą laisvosios rinkos ekonomikoje atitinkančiomis aplinkybėmis, neatsižvelgiant į jų teisinį pobūdį ir nuosavybę.
                           Finansų tarpininkas per atranką nurodo jungtinių investuotojų vertinimo sąlygas ir kriterijus. Jie turi būti suprantami ir prieinami potencialiems jungtiniams investuotojams. Finansų tarpininkas įrodo, kad jungtinius investuotojus randa ir su jais investuotoja jų nediskriminuodamas. Jungtinių investuotojų vertinimas gali būti kontroliuojamas ex post.

                              Galutinių naudos gavėjų tinkamumas

                           Galutiniai naudos gavėjai atitinka Sąjungos ir nacionalinės teisės, susijusios ESIF programos ir finansavimo sutarties reikalavimus ir Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnyje nurodytas sąlygas. Paskolos sutarties pasirašymo dieną galutiniai naudos gavėjai atitinka šiuos tinkamumo finansuoti kriterijus:

                                       a)

                                       jie yra miestų plėtros srities veikėjai, t. y. įmonės, turinčios teisinį statusą, leidžiantį imti paskolas ir įgyvendinti miestų plėtros projektus, ir turinčios įvairias nuosavybės struktūras, pavyzdžiui, sudarytos iš privačiojo ir viešojo kapitalo;

                                       b)

                                       jie yra aktyvūs regionų ir vietos valdžios institucijų partneriai, investuodami į miestų plėtros projektus skatinantys miestų plėtrą. Galutiniai naudos gavėjai turi turėti tinkamą teisinį interesą dėl turto, į kurį investuojama;

                                       c)

                                       jie nėra išskirti iš taikymo srities pagal Reglamento (ES) Nr. 651/2014 1 straipsnio 2–5 dalis;

                                       d)

                                       jie nepriklauso vienam arba keliems sektoriams, kuriems taikomi apribojimai (********);

                                       e)

                                       jie nėra sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 651/2014 2 straipsnio 18 dalyje;

                                       f)

                                       atlikus patikras pagal finansų tarpininko vidaus gaires ir standartinę paskolų politiką nenustatyta, kad jie yra padarę pažeidimų arba nevykdo įsipareigojimų, susijusių su bet kuria kita finansų tarpininko arba kitos finansų įstaigos suteikta paskola arba nuoma;

                                       g)

                                       jie investuoja į miestų plėtros projektus, kurie įgyvendinami remiamose vietovėse, kurios patvirtintame regioninės pagalbos žemėlapyje nurodytos kaip remtinos nuo 2014 m. liepos 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. taikant Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus.

                                 Be to, tuo metu, kai investuojama ir kai grąžinama paskola, galutiniai naudos gavėjai turi registruotąją buveinę valstybėje narėje, o veikla, kuriai buvo išmokėta paskola, yra vykdoma atitinkamoje ESIF programos valstybėje narėje ir regione ir (arba) jurisdikcijoje.

                              Galutiniams naudos gavėjams skirto produkto ypatybės

                           MPF suteikia galutiniams naudos gavėjams paskolas, kurios padeda siekti programos tikslo ir yra bendrai finansuojamos programos lėšomis. MPF suma ir normos dera su Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalyje nurodyto ex ante vertinimo rezultatais ir atitinka Reglamento (ES) Nr. 651/2014 nuostatas.
                           Paskolos yra naudojamos išskirtinai šiais leidžiamais tikslais:

                                       a)

                                       investicijoms į materialųjį ir nematerialųjį turtą;

                                       b)

                                       apyvartinėms lėšoms, susijusioms su vystymosi ir plėtros veikla, kuri padeda vykdyti a punkte nurodytą veiklą (ir yra su ja susijusi) (jos pagalbinis pobūdis pagrindžiamas, inter alia, miesto projekto plėtros verslo planu ir finansavimo suma).

                                 Į portfelį įtrauktos MPF paskolos visą laiką atitinka šiuos tinkamumo finansuoti kriterijus:

                                       c)

                                       paskolos yra naujai sukurtos, ir jomis negali būti refinansuojamos esamos paskolos arba finansuojami baigti projektai;

                                       d)

                                       visa MPF investicijų į miesto plėtros projektą suma neviršija 20 000 000  EUR, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 3 dalyje;

                                       e)

                                       paskolomis yra suteikiamas finansavimas eurais ir (arba) atitinkamos jurisdikcijos nacionaline valiuta ir (arba), atsižvelgiant į konkrečius atvejus, bet kuria kita valiuta vienam arba keliems leidžiamiems tikslams įgyvendinti;

                                       f)

                                       paskolos nėra laikomos tarpinio pobūdžio paskolomis, subordinuotąja skola arba kvazinuosavu kapitalu;

                                       g)

                                       paskolos nėra laikomos atnaujinamosiomis kredito linijomis;

                                       h)

                                       paskolos turi sudarytą lėšų grąžinimo, įskaitant reguliarius amortizacinius ir (arba) termino pabaigoje mokamus mokėjimus, tvarkaraštį;

                                       i)

                                       paskolomis nefinansuojama išimtinai finansinė veikla ir nefinansuojamos vartojimo paskolos.

                                       j)

                                       Grąžinimo terminas: trumpiausias paskolų grąžinimo terminas yra 12 mėnesių, įskaitant atitinkamą lengvatinį laikotarpį (jei taikomas), o ilgiausias – 360 mėnesių.

                              Ataskaitų teikimas ir siektini rezultatai

                           Finansų tarpininkas bent kas ketvirtį vadovaujančiajai institucijai arba fondų fondui teikia standartinės formos ir apimties informaciją.
                           Ataskaitoje nurodomi visi susiję aspektai, kad vadovaujančioji institucija galėtų įvykdyti Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 46 straipsnio reikalavimus.
                           Be to, valstybės narės vykdo savo atskaitomybės ir skaidrumo prievoles pagal Reglamentą (ES) Nr. 651/2014.
                           Rodikliai yra suderinami su ESIF programos, pagal kurią yra finansuojama finansinė priemonė, atitinkamo prioriteto konkrečiais tikslais ir yra pagrįsti ex ante vertinime nurodytais numatomais rezultatais. MPF atveju jie įvertinami ir pateikiami ataskaitoje bent kas ketvirtį, taip pat jie yra suderinami bent su Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 reikalavimais. Be bendrųjų ESIF programos prioritetinės krypties rodiklių, kiti rodikliai yra:

                                       a)

                                       finansuojamų paskolų ir (arba) projektų skaičiai;

                                       b)

                                       finansuojamų paskolų lėšų sumos;

                                       c)

                                       negrąžintos paskolos (skaičius ir lėšų sumos);

                                       d)

                                       grąžintos lėšos ir pajamos.

                              Programos įnašo ekonominės naudos vertinimas

                           Programos viešojo įnašo į priemonę finansinis pranašumas yra perduodamas galutiniams naudos gavėjams, jei taikoma, atsižvelgiant į palankias programos viešojo įnašo į MPF finansavimo sąlygas.
                           Finansų tarpininkas, atsižvelgdamas į palankias programos įnašo į MPF finansavimo sąlygas, sumažina galutiniams naudos gavėjams taikomą visą galiojančią palūkanų normą ir sušvelnina įkeičiamo turto politiką, jei tinkama, nustatytą kiekvienai į portfelį įtrauktai reikalavimus atitinkančiai paskolai.
                           Šis principas nustatomas vadovaujančiosios institucijos arba fondų fondo ir finansų tarpininko sudarytoje finansavimo sutartyje.

                     “

            (*)  2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

            (**)  2014 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 821/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatų dėl išsamios programų įnašų pervedimo ir valdymo tvarkos, finansinių priemonių ataskaitų teikimo, veiksmams skirtų informavimo ir komunikacijos priemonių techninių charakteristikų ir duomenų įrašymo ir saugojimo sistemos taikymo taisyklės (OL L 223, 2014 7 29, p. 7).

            (***)  2014 m. kovo 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 480/2014, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos (OL L 138, 2014 5 13, p. 5).

            (****)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).
         Įmonė, kuri turi mažiau nei 250 darbuotojų ir kurios apyvarta yra mažesnė nei 50 mln. EUR arba viso turto vertė yra mažesnė nei 43 mln. EUR; be to, įmonė nepriklauso įmonių grupei, kurios apyvarta arba turtas viršija šias ribas. Vadovaujantis Komisijos rekomendacija „įmone yra laikomas bet koks ekonominę veiklą vykdantis subjektas, nepriklausomai nuo jo teisinio statuso“.

            (*****)  Toliau nurodyti ekonomikos sektoriai yra kartu vadinami sektoriais, kuriems taikomi apribojimai:

                     a)

                     neteisėta ekonominė veikla. Bet kokia gamyba, prekyba ar kitokia veikla, kuri yra neteisėta pagal šalies jurisdikcijai priklausančius įstatymus arba taisykles, taikomus tokiai gamybai, prekybai arba veiklai;

                     b)

                     tabakas ir distiliuoti alkoholiniai gėrimai. Tabako ir distiliuotų alkoholinių gėrimų, taip pat su jais susijusių produktų gamyba ir prekyba jais;

                     c)

                     ginklų ir šaudmenų gamyba ir prekyba jais. Bet kokių ginklų ir šaudmenų gamybos ir prekybos jais finansavimas. Šis apribojimas netaikomas, jei tokia veikla yra vykdoma įgyvendinant aiškią Europos Sąjungos politiką arba prisideda prie jos įgyvendinimo;

                     d)

                     lošimo namai. Lošimo namai ir lygiavertės įmonės;

                     e)

                     IT sektoriaus apribojimai. Moksliniai tyrimai, plėtra arba techninis pritaikymas, susiję su elektroninių duomenų programomis arba sprendimais, kuriais: i) konkrečiai siekiama: a) remti bet kokią veiklą, kuri priklauso a–d punktuose nurodytiems sektoriams, kuriems taikomi apribojimai, b) teikti internetinių lošimų ir internetinių lošimo namų paslaugas arba c) platinti pornografiją, arba kuriais: ii) siekiama sudaryti sąlygas neteisėtai: a) prisijungti prie elektroninių duomenų tinklų arba b) atsisiųsti elektroninius duomenis;

                     f)

                     gyvybės mokslų sektoriaus apribojimai. Kai parama yra skiriama tam, kad būtų finansuojami moksliniai tyrimai, plėtra arba techninis pritaikymas, susiję su: i) žmonių klonavimu mokslinių tyrimų arba terapiniais tikslais arba ii) genetiškai modifikuotais organizmais (GMO).

            (******)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

            (*******)  2014 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 821/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatų dėl išsamios programų įnašų pervedimo ir valdymo tvarkos, finansinių priemonių ataskaitų teikimo, veiksmams skirtų informavimo ir komunikacijos priemonių techninių charakteristikų ir duomenų įrašymo ir saugojimo sistemos taikymo taisyklės (OL L 223, 2014 7 29, p. 7).

            (********)  Toliau nurodyti ekonomikos sektoriai yra kartu vadinami sektoriais, kuriems taikomi apribojimai:

                     a)

                     neteisėta ekonominė veikla. Bet kokia gamyba, prekyba ar kitokia veikla, kuri yra neteisėta pagal šalies jurisdikcijai priklausančius įstatymus arba taisykles, taikomus tokiai gamybai, prekybai arba veiklai;

                     b)

                     tabakas ir distiliuoti alkoholiniai gėrimai. Tabako ir distiliuotų alkoholinių gėrimų, taip pat su jais susijusių produktų gamyba ir prekyba jais;

                     c)

                     ginklų ir šaudmenų gamyba ir prekyba jais. Bet kokių ginklų ir šaudmenų gamybos ir prekybos jais finansavimas. Šis apribojimas netaikomas, jei tokia veikla yra vykdoma įgyvendinant aiškią Europos Sąjungos politiką arba prisideda prie jos įgyvendinimo;

                     d)

                     lošimo namai. Lošimo namai ir lygiavertės įmonės;

                     e)

                     IT sektoriaus apribojimai. Moksliniai tyrimai, plėtra arba techninis pritaikymas, susiję su elektroninių duomenų programomis arba sprendimais, kuriais: i) konkrečiai siekiama: a) remti bet kokią veiklą, kuri priklauso a–d punktuose nurodytiems sektoriams, kuriems taikomi apribojimai, b) teikti internetinių lošimų ir internetinių lošimo namų paslaugas arba c) platinti pornografiją, arba kuriais: ii) siekiama sudaryti sąlygas neteisėtai: a) prisijungti prie elektroninių duomenų tinklų arba b) atsisiųsti elektroninius duomenis;

                     f)

                     gyvybės mokslų sektoriaus apribojimai. Kai parama yra skiriama tam, kad būtų finansuojami moksliniai tyrimai, plėtra arba techninis pritaikymas, susiję su: i) žmonių klonavimu mokslinių tyrimų arba terapiniais tikslais arba ii) genetiškai modifikuotais organizmais (GMO).


title: 2013 m. kovo 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 616/2007 dėl leidimo naudoti Bendrijos tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje ir dėl jų administravimo

text:
28.3.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 90/86

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 302/2013
   2013 m. kovo 27 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 616/2007 dėl leidimo naudoti Bendrijos tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje ir dėl jų administravimo
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 144 straipsnio 1 dalį ir 148 straipsnį kartu su 4 straipsniu,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos reglamente (EB) Nr. 616/2007 (2) numatyta administruoti tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje;

               (2)

               mažiausi ir didžiausi kiekiai, kuriuos galima nurodyti importo teisių ir importo licencijų paraiškose, turėtų būti pataisyti ir suderinti, siekiant išvengti nenuoseklumų;

               (3)

               siekiant patobulinti ir suvienodinti kvotų administravimo tvarką, tam tikroms kvotoms taikomo užstato dydis ir importo licencijų galiojimo laikas turėtų būti patikslinti, o su tam tikromis grupėmis susijusios importo licencijos neturėtų būti perleidžiamos;

               (4)

               priede turėtų būti nurodyta, kad skirstant tam tikras kvotas kitoms šalims tam tikrais atvejais jos taip pat turėtų būti skiriamos arba Brazilijai, arba Tailandui;

               (5)

               todėl Reglamentas (EB) Nr. 616/2007 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (6)

               Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį savo nuomonės nepateikė,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamentas (EB) Nr. 616/2007 iš dalies keičiamas taip:

               1)

               4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                           a)

                           5 dalis pakeičiama taip:
                           „5.   Kiekviena importo licencijos arba importo teisių paraiška turi atitikti reikalavimą dėl mažiausio kiekio tonomis ir reikalavimą dėl didžiausios procentinės kiekio, kurį galima skirti atitinkamam kvotos laikotarpiui arba kvotos laikotarpio daliai, dalies. Šie reikalavimai kiekvienai kvotai nustatyti I priede.“

                           b)

                           7 dalis pakeičiama taip:
                           „7.   Licencijos paraiškos ir licencijos 20 langelyje pateikiamas vienas iš II priedo A dalyje nurodytų įrašų.
                           Licencijos 24 langelyje pateikiamas vienas iš II priedo B dalyje nurodytų įrašų.
                           3 ir 6A grupių atveju ir 6B kvotų, kurių eilės numeris 09.4262, atveju licencijos 24 langelyje pateikiamas vienas iš II priedo C dalyje nurodytų įrašų.
                           8 grupės atveju ir 6B kvotų, kurių eilės numeris 09.4261, atveju licencijos 24 langelyje pateikiamas vienas iš II priedo D dalyje nurodytų įrašų.
                           6B grupės kvotų, kurių eilės numeriai 09.4263, 09.4264 ir 09.4265, atveju licencijos 24 langelyje pateikiamas vienas iš II priedo E dalyje nurodytų įrašų.“

               2)

               5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
               „2.   Teikiant licencijos paraišką, susijusią su 2, 3, 6A, 6B ir 8 grupėmis, už 100 kilogramų pateikiamas 50 EUR dydžio užstatas. 1, 4A, 4B ir 7 grupių atveju užstato dydis yra 10 EUR už 100 kilogramų, o importo teisių paraiškoms, susijusioms su 5A ir 5B grupėmis, taikomo užstato dydis yra 35 EUR už 100 kilogramų.“

               3)

               7 straipsnis pakeičiamas taip:
               „7 straipsnis
               1.   Nukrypstant nuo Komisijos reglamento (EB) Nr. 376/2008 (3) 22 straipsnio, importo licencijos ir importo teisės galioja nuo kvotos laikotarpio arba laikotarpio dalies, kuriai pateiktos paraiškos, pirmos dienos iki to paties kvotos laikotarpio birželio 30 d.
               Tačiau su 5A ir 5B grupėmis susijusių licencijų atveju pagal Reglamento (EB) Nr. 376/2008 22 straipsnio 2 dalį licencijos galioja 15 darbo dienų nuo faktinės licencijos išdavimo dienos.
               2.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 376/2008 8 straipsnio 1 dalies, licencijų, susijusių su kitomis grupėmis, išskyrus 5A ir 5B grupes, teisės nėra perleidžiamos.
               3.   Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 376/2008 8 straipsnio 1 dalies, su 5A ir 5B grupėmis susijusių licencijų teises galima perleisti tik perėmėjams, kurie atitinka Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 5 straipsnyje ir šio reglamento 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus reikalavimus.

               4)

               I priedas pakeičiamas šio reglamento I priede pateikiamu tekstu.

               5)

               Šio reglamento II priedo tekstas pridedamas kaip II priedo E dalis.

         2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. kovo 27 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 142, 2007 6 5, p. 3.

      (3)  OL L 114, 2008 4 26, p. 3.“

      I PRIEDAS

            „I PRIEDAS

               Sūdyta arba užpilta sūrymu paukštiena
                (1)

                        Šalis

                        Grupės numeris

                        Administravimo periodiškumas

                        Eilės numeris

                        KN kodas

                        Muitas

                        Metinis kiekis
                        (tonomis)

                        Mažiausias paraiškoje nurodomas kiekis

                        Didžiausias paraiškoje nurodomas kiekis

                        Brazilija

                        1

                        Kas ketvirtį

                        09.4211

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        170 807

                        100 t

                        10 %

                        Tailandas

                        2

                        Kas ketvirtį

                        09.4212

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        92 610

                        100 t

                        5 %

                        Kitos

                        3

                        Kasmet

                        09.4213

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        828

                        10 t

                        10 %

               Paukštienos, išskyrus kalakutieną, produktai

                        Šalis

                        Grupės numeris

                        Administravimo periodiškumas

                        Eilės numeris

                        KN kodas

                        Muitas

                        Metinis kiekis
                        (tonomis)

                        Mažiausias paraiškoje nurodomas kiekis

                        Didžiausias paraiškoje nurodomas kiekis

                        Brazilija

                        4A

                        Kas ketvirtį

                        09.4214

                        1602 32 19

                        8 %

                        79 477

                        100 t

                        10 %

                        09.4251

                        1602 32 11

                        630 EUR/t

                        15 800

                        100 t

                        10 %

                        09.4252

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        62 905

                        100 t

                        10 %

                        4B

                        Kasmet

                        09.4253

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        295

                        10 t

                        100 %

                        Tailandas

                        5A

                        Kas ketvirtį

                        09.4215

                        1602 32 19

                        8 %

                        160 033

                        100 t

                        10 %

                        09.4254

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        14 000

                        100 t

                        10 %

                        09.4255

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        2 100

                        10 t

                        10 %

                        09.4256

                        1602 39 29

                        10,9 %

                        13 500

                        100 t

                        10 %

                        5B

                        Kasmet

                        09.4257

                        1602 39 21

                        630 EUR/t

                        10

                        10 t

                        100 %

                        09.4258

                        ex 1602 39 85 (2)

                        10,9 %

                        600

                        10 t

                        100 %

                        09.4259

                        ex 1602 39 85 (3)

                        10,9 %

                        600

                        10 t

                        100 %

                        Kitos

                        6A

                        Kas ketvirtį

                        09.4216

                        1602 32 19

                        8 %

                        11 443

                        10 t

                        10 %

                        09.4260

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        2 800

                        10 t

                        10 %

                        6B

                        Kasmet

                        09.4261 (4)

                        1602 32 11

                        630 EUR/t

                        340

                        10 t

                        100 %

                        09.4262

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        470

                        10 t

                        100 %

                        09.4263 (5)

                        1602 39 29

                        10,9 %

                        220

                        10 t

                        100 %

                        09.4264 (5)

                        ex 1602 39 85 (2)

                        10,9 %

                        148

                        10 t

                        100 %

                        09.4265 (5)

                        ex 1602 39 85 (3)

                        10,9 %

                        125

                        10 t

                        100 %

               Kalakutienos produktai

                        Šalis

                        Grupės numeris

                        Administravimo periodiškumas

                        Eilės numeris

                        KN kodas

                        Muitas

                        Metinis kiekis
                        (tonomis)

                        Mažiausias paraiškoje nurodomas kiekis

                        Didžiausias paraiškoje nurodomas kiekis

                        Brazilija

                        7

                        Kas ketvirtį

                        09.4217

                        1602 31

                        8,5 %

                        92 300

                        100 t

                        10 %

                        Kitos

                        8

                        Kas ketvirtį

                        09.4218

                        1602 31

                        8,5 %

                        11 596

                        10 t

                        10 %“

         (1)  Lengvatinių susitarimų taikymas nustatomas pagal KN kodą ir grindžiamas sąlyga, kad sūdyta arba užpilta sūrymu mėsa būtų paukštiena, kurios klasifikacinis KN kodas yra 0207.

         (2)  Paruošta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių ne mažiau kaip 25 % svorio, bet mažiau kaip 57 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai.

         (3)  Paruošta antiena, žąsiena, perlinių vištų mėsa, kurių ne mažiau kaip 25 % svorio sudaro paukščių mėsa arba subproduktai.

         (4)  Kitos, išskyrus Braziliją, bet įskaitant Tailandą.

         (5)  Kitos, išskyrus Tailandą, bet įskaitant Braziliją.

      II PRIEDAS

                     „E.

                     4 straipsnio 7 dalies penktoje pastraipoje nurodyti įrašai:

                                 bulgarų kalba

                                 :

                                 Не следва да се използва за продукти с произход от Тайланд в съответствие с Регламент (ЕО) № 616/2007.

                                 įspanų kalba

                                 :

                                 No puede utilizarse para productos originarios de Tailandia en aplicación del Reglamento (CE) no 616/2007.

                                 čekų kalba

                                 :

                                 Nepoužije se u produktů pocházejících z Thajska v souladu s nařízením (ES) č. 616/2007.

                                 danų kalba

                                 :

                                 Kan ikke anvendes for produkter med oprindelse i Thailand i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007.

                                 vokiečių kalba

                                 :

                                 Gemäß der Verordnung (EG) Nr. 616/2007 nicht verwendbar für Erzeugnisse mit Ursprung in Thailand.

                                 estų kalba

                                 :

                                 Ei ole kasutatav Tai päritolu toodete puhul vastavalt määrusele (EÜ) nr 616/2007.

                                 graikų kalba

                                 :

                                 Δεν μπορεί να χρησιμοποιηθεί για τα προϊόντα καταγωγής Ταϊλάνδης κατ’ εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 616/2007.

                                 anglų kalba

                                 :

                                 Not to be used for products originating in Thailand pursuant to Regulation (EC) No 616/2007.

                                 prancūzų kalba

                                 :

                                 N’est pas utilisable pour des produits originaires de Thaïlande en application du règlement (CE) no 616/2007.

                                 italų kalba

                                 :

                                 Da non utilizzare per prodotti originari della Tailandia in applicazione del regolamento (CE) n. 616/2007.

                                 latvių kalba

                                 :

                                 Piemērojot Regulu (EK) Nr. 616/2007, neizmanto Taizemes izcelsmes produktiem.

                                 lietuvių kalba

                                 :

                                 Nenaudojama produktams, kurių kilmės šalis yra Tailandas, taikant Reglamentą (EB) Nr. 616/2007.

                                 vengrų kalba

                                 :

                                 Nem alkalmazandó a Thaiföldről származó termékekre a 616/2007/EK rendelet alapján.

                                 maltiečių kalba

                                 :

                                 Ma jistax jintuża għall-prodotti li joriġinaw mit-Tajlandja, b’applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 616/2007.

                                 olandų kalba

                                 :

                                 Mag niet worden gebruikt voor producten van oorspong uit Thailand overeenkomstig Verordening (EG) nr. 616/2007.

                                 lenkų kalba

                                 :

                                 Nie stosuje się w przypadku produktów pochodzących z Tajlandii zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 616/2007.

                                 portugalų kalba

                                 :

                                 Não utilizável para produtos originários da Tailândia, em aplicação do Regulamento (CE) n.o 616/2007.

                                 rumunų kalba

                                 :

                                 Nu se utilizează pentru produsele originare din Thailanda în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 616/2007.

                                 slovakų kalba

                                 :

                                 Podľa nariadenia (ES) č. 616/2007 nepoužívať pre výrobky pochádzajúce z Thajska.

                                 slovėnų kalba

                                 :

                                 V skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007 se ne uporablja za proizvode s poreklom iz Tajske.

                                 suomių kalba

                                 :

                                 Ei voimassa Thaimaasta peräisin olevien tuotteiden osalta asetuksen (EY) N:o 616/2007 mukaisesti.

                                 švedų kalba

                                 :

                                 Får inte användas för produkter med ursprung i Thailand i enlighet med förordning (EG) nr 616/2007.“