title: 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1294/2009, kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikrai importuojamai Vietnamo ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės avalynei su batviršiais iš odos nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplėstas tam tikrai importuojamai iš Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao siunčiamai avalynei su batviršiais iš odos, deklaruojamai kaip Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao kilmės arba ne

text:
30.12.2009

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 352/1

      TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1294/2009
   2009 m. gruodžio 22 d.
   kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikrai importuojamai Vietnamo ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės avalynei su batviršiais iš odos nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplėstas tam tikrai importuojamai iš Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao siunčiamai avalynei su batviršiais iš odos, deklaruojamai kaip Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao kilmės arba ne
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

               (1)

               2006 m. spalio 5 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1472/2006 (2) (toliau – pradinis reglamentas) tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija) ir Vietnamo (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės avalynei su batviršiais iš odos nustatė galutinį antidempingo muitą. KLR nustatytas 9,7–16,5 % dydžio muitas, o Vietnamui – 10 % dydžio muitas. Priemonės nustatytos dvejiems metams. Tyrimas, po kurio nustatytos minėtos priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.

               (2)

               Taryba Reglamentu (EB) Nr. 388/2008 (3) (toliau – išplėtimo reglamentas) tam tikrai importuojamai KLR kilmės avalynei su batviršiais iš odos nustatyto galutinio antidempingo muito taikymą išplėtė tam tikrai importuojamai iš Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao (toliau – Makao) siunčiamai avalynei su batviršiais iš odos, deklaruojamai kaip Makao kilmės arba ne. Priemonių taikymas išplėstas po to, kai pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį buvo atliktas priemonių vengimo tyrimas.

         2.   DABARTINIS TYRIMAS
   2.1.   Prašymas atlikti peržiūrą

               (3)

               Prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 35 %) visos avalynės su batviršiais iš odos Bendrijoje, vardu pateikė Europos avalynės pramonės konfederacija (toliau – APK arba pareiškėjas).

               (4)

               Analizuojant padėtį kelios valstybių narių avalynės gamintojų nacionalinės asociacijos pareiškė nuomonę dėl priemonių galiojimo termino peržiūros pradėjimo ir paprašė neatskleisti jų pavadinimų nuogąstaudamos, kad prieš jų bendroves nares kai kurie pirkėjai gali imtis atsakomųjų veiksmų. Kai kurios kitos šalys klausė, kodėl prieštaraujančių ir remiančių asociacijų pavadinimai ir pozicija buvo laikomi konfidencialiais. Komisija dar kartą aiškiai paklausė asociacijų, ar jos sutiktų, kad jų pavadinimai ir pozicija būtų atkleisti. Keturios asociacijos sutiko atkleisti pavadinimus ir poziciją, o kitos prieštaravo ir dar kartą nurodė nuogąstaujančios, kad prieš jų bendroves nares gali būti imtasi atsakomųjų veiksmų. Komisija pritarė, kad iš tiesų būta akivaizdžios galimybės, kad prieš šiuos gamintojus gali būti imtasi atsakomųjų veiksmų ir dėl to sumažėti pardavimo apimtis, ir sutiko, kad pavadinimų atskleisti nereikėtų.

               (5)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad Komisija neturėjo inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo, nes pradinio reglamento 3 straipsnyje nurodyta, kad reglamentas galioja 2 metus nuo įsigaliojimo dienos. Tačiau pradinio reglamento 326 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kad, nepaisant trumpesnio priemonių taikymo laikotarpio, pagrindinio reglamento 11 straipsnio nuostatos bus taikomos mutatis mutandis. Remiantis minėta konstatuojamąja dalimi pranešime apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (4) nurodyta, kad jei remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies nuostatomis nebus inicijuota peržiūra, priemonės nustos galioti 2008 m. spalio 7 d. Kadangi antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūra iš tikrųjų buvo inicijuota, antidempingo priemonės taikomos, kol bus baigta ši peržiūra.

               (6)

               Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

         2.2.   Inicijavimas

               (7)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2008 m. spalio 3 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje išspausdintu Pranešimu apie inicijavimą (5) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

               (8)

               Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo ir žalos tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. liepos 1 d. iki 2008 m. birželio 30 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). Be to, prireikus daryta nuoroda į 2005 m. ir į pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d. (toliau – pradinis tiriamasis laikotarpis arba pradinis TL).

         3.   SU ŠIUO TYRIMU SUSIJUSIOS ŠALYS

               (9)

               Komisija pareiškėjui, prašyme nurodytiems Bendrijos gamintojams, visiems kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, žinomiems importuotojams ir jų asociacijoms, žinomiems mažmenininkams ir (arba) platintojams ir jų asociacijoms, žinomoms vartotojų asociacijoms, žinomiems nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams ir jų asociacijoms bei nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą.

               (10)

               Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė pareikšti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytus laikotarpius.

               (11)

               Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

         4.   ATRANKA

               (12)

               Atsižvelgiant į didelį tyrime dalyvaujančių nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atranką.

               (13)

               Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuojančių gamintojų ir jų vardu veikiančių atstovų, Bendrijos gamintojų ir importuotojų prašyta pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

         4.1.   Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo eksportuojančių gamintojų atranka

   4.1.1.   Kinijos Liaudies Respublika

               (14)

               Per nurodytą laikotarpį apie save pranešė ir prašomą informaciją pateikė iš viso 58 KLR bendrovės ar susijusių bendrovių grupės (toliau – grupės). Šios 58 bendrovės ar grupės tiriamuoju laikotarpiu gamino ir (arba) eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Sąjungos rinką ir norėjo būti atrinktos. Jos laikytos bendradarbiaujančiomis bendrovėmis ir svarstyta, ar jas atrinkti. KLR bendradarbiavimo lygis, t. y. bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių eksporto į Sąjungą procentinė dalis, palyginti su visu Kinijos eksportu į Sąjungą, buvo apie 22 %.

               (15)

               Bendrovės atrinktos gavus Kinijos valdžios institucijų sutikimą, remiantis eksporto apimtimi ir bendradarbiaujančių bendrovių geografiniu pasiskirstymu. Septynios atrinktos bendrovės eksportavo apie 56 % 58 bendradarbiaujančių bendrovių į Sąjungą eksportuojamo kiekio ir 13 % viso iš KLR į Sąjungą eksportuojamo kiekio. Visos šios bendrovės klausimyno atsakymus pateikė per nustatytus laikotarpius.

               (16)

               Kai kurie neatrinkti Kinijos eksportuotojai teigė negalintys ginti savo interesų, nes nebuvo atrinkti. Tačiau atrankos principo dalis – atrinkti tipišką eksportuojančių gamintojų skaičių, o šių atrinktų bendrovių vertinimo rezultatus laikyti tipiškais ir kitiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams. Be to, pažymima, kad visos suinteresuotosios šalys galėjo dalyvauti tyrime ir pateikti pastabų. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

         4.1.2.   Vietnamas

               (17)

               Per nurodytą laikotarpį apie save pranešė ir prašomą informaciją pateikė iš viso 51 Vietnamo bendrovė arba grupė. Šios 51 bendrovės ar grupės tiriamuoju laikotarpiu gamino ir (arba) eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Sąjungos rinką ir norėjo būti atrinktos. Jos laikytos bendradarbiaujančiomis bendrovėmis ir svarstyta, ar jas atrinkti. Vietnamo bendradarbiavimo lygis, t. y. bendradarbiaujančių Vietnamo bendrovių eksporto į Sąjungą procentinė dalis, palyginti su visu Vietnamo eksportu į Sąjungą, buvo apie 82 %.

               (18)

               Bendrovės atrinktos gavus Vietnamo valdžios institucijų sutikimą, remiantis eksporto apimtimi. Trijų atrinktų bendrovių eksportuojamas kiekis sudarė apie 27 % 51 bendradarbiaujančios bendrovės į Sąjungą eksportuojamo kiekio ir 22 % viso iš Vietnamo į Sąjungą eksportuojamo kiekio. Visos šios bendrovės klausimyno atsakymus pateikė per nustatytus laikotarpius.

         4.2.   Sąjungos gamintojų atranka

               (19)

               Sąjungos gamintojų atrankai būtina informacija gauta tokia tvarka. Visų skundo pateikėjų vardu veikianti APK patvirtino, kad visi skundą pateikę gamintojai buvo pasirengę bendradarbiauti ir dalyvauti atrankoje. Kadangi šiuo atveju turėta labai daug išsamios informacijos (pvz., iš skundo, padėties analizės ir APK pastabų) atrankos formos atskiriems skundą pateikusiems gamintojams siųsti nereikėjo. Be to, pranešime apie inicijavimą visi gamintojai, norintys bendradarbiauti atliekant tyrimą, paraginti pranešti apie save. Inicijavus tyrimą be skundo pateikėjų apie save pranešė dar penkios bendrovės, pageidavusios dalyvauti atrankoje. Visoms šioms bendrovėms nusiųstos atrankos formos informacijai, kuri apie skundo pateikėjus jau buvo žinoma, pateikti. Tik dvi bendrovės iš penkių pateikė užpildytas formas. Tačiau šios dvi bendrovės į atranką neįtrauktos, nes jos nebuvo priskirtos Sąjungos pramonės apibrėžčiai (žr. 198 konstatuojamąją dalį).

               (20)

               Nagrinėjamojo produkto gamyba Sąjungoje iš esmės sutelkta trijose valstybėse narėse, kuriose pagaminama apie du trečdaliai visos produkcijos. Likusi produkcija gaminama kitose valstybėse narėse. Kaip matyti iš 202 konstatuojamosios dalies ir toliau, Sąjungos gamintojų verslo modeliai skiriasi daugiausia pagal produktų asortimentą ir (arba) kokybę, platinimo kanalus, taip pat pagal tai, ar veikla grupuojama, ar dalis gamybos proceso perduodama subrangovams Sąjungoje ar už jos ribų.

               (21)

               Remdamasi gauta informacija Komisija atrinko bendroves pagal didžiausią tipišką gaminamą ir parduodamą kiekį Sąjungoje, kurį būtų galima išnagrinėti per turimą laiką. Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, tai nėra visiškai vienarūšė pramonė, todėl norint įvertinti atrinktų bendrovių tipiškumą, atsižvelgta ir į gamintojų geografinį pasiskirstymą valstybėse narėse (6) bei segmentą, kuriam priskiriami jų gaminami produktai. Taigi atrinktos 8 bendrovės, veikiančios keturiose valstybėse narėse. Be to, atrinktos bendrovės atspindi visus pagrindinius Bendrijoje veikiančius verslo modelius – pagal tai, kaip produktas gaminamas, kaip produktas platinamas ir kokia produktų specializacija. Dėl produktų specializacijos – atrinktos bendrovės gamino visų pagrindinių kainų segmentų produktus (pigius, vidutinius ir brangius) bei abiejų lyčių ir įvairaus amžiaus žmonėms skirtus produktus (moterų, vyrų, abiem lytims tinkanti ir vaikiška avalynė). Vertinant pagal produktų platinimą, atrinktos bendrovės taikė įvairiausius platinimo metodus (platinimas didmenininkams, mažmenininkams ir tiesioginis pardavimas mažmenomis). Kalbant apie gamybą, atrinktos tokios bendrovės, kurios visus pagrindinius gamybos proceso etapus vykdė savo įmonėje, ir tokios, kurios dalį gamybos proceso etapų perkėlė (tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų).

               (22)

               Taigi nuspręsta, kad atrinkti 8 gamintojai yra tipiški Sąjungos gamintojai, kurie pagamina 8,2 % skundą pateikusių Sąjungos gamintojų gaminamos produkcijos ir 3,1 % visos Sąjungos produkcijos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su APK, kuri nepateikė jokių prieštaravimų.

               (23)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienas atrinktų Sąjungos gamintojų per PTL palaipsniui stabdė gamybą Sąjungoje ir visą gamybos veiklą perkėlinėjo už Sąjungos ribų. Reikėtų pažymėti, kad bendrovė nebuvo tokia svarbi, kad turėtų didelio poveikio (bent kiekybiniu požiūriu) visų atrinktų bendrovių padėčiai ir jų tipiškumui. Su žala susiję kiekybiniai duomenys iš esmės nesiskirtų nuo duomenų, kuriems nebūtų priskirti šios bendrovės duomenys. Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad i) bendrovė per PTL gamino Sąjungoje ir kad ii) didelę dalį gamybos ji perduoda subrangovams, t. y. taiko verslo modelį, kuris, daugelio šalių teigimu, yra svarbus Sąjungoje, nuspręsta šios bendrovės oficialiai neišbraukti iš atrinktų bendrovių sąrašo. Be to, taip užtikrinama, kad kokybės požiūriu atrinktos bendrovės kiek įmanoma labiau atspindėtų sektoriaus tikrovę. Be to, kadangi atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą reikia analizuoti žalos tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybę, gali būti, kad šios bendrovės nepašalinus iš atrinktų bendrovių sąrašo, bus lengviau prognozuoti, kaip padėtis Sąjungos rinkoje galėtų pasikeisti, jei priemonės nebebūtų taikomos. Tačiau naudoti tik duomenys, susiję su šios bendrovės kaip Sąjungos gamintojo veikla.

               (24)

               Sąjungos institucijos sprendė, ar, atsižvelgiant į tai, kad, kaip nustatyta, šios bendrovės gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtis per PTL buvo mažesnė, nei nurodyta pradžioje, t. y. vykdant atranką, Sąjungos pramonės visos gamybos ir pardavimo apimtis turėtų būti atitinkamai sumažinta, t. y. ar nustatytas poveikis visoms atrinktoms bendrovėms turėtų būti perkeltas visiems gamintojams apskritai. Tačiau nustatyta, kad ši bendrovė klaidą padarė netyčia, t. y. bendrovė klaidingai apskaičiavo gamybos apimtį į Sąjungos kaimyninę šalį perkeltą gamybą nurodžiusi kaip Sąjungos gamybą. Atsižvelgiant į tai, pirmiausia pažymima, kad atrinktų bendrovių duomenys visų pirma naudojami vertinant tuos žalos veiksnius, kurių negalima pagrįstai įvertinti Sąjungos pramonei kaip visumai. Sąjungos pramonei nustatyti bendri gamybos ir pardavimo duomenys, todėl šis argumentas yra nesusijęs. Be to, iš turimos informacijos, įskaitant informaciją, kuri buvo gauta atliekant tyrimą tuo pačiu metu papildomai išanalizavus nacionalinių asociacijų duomenis, nematyti, kad reikėtų tokio koregavimo. Pagaliau, jei visi su Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimu per PTL susiję skaičiai būtų sumažinti siekiant atsižvelgti į sumažintus atrinktų bendrovių skaičius, poveikio nebūtų nei atrinktų bendrovių tipiškumui, nei bendroms išvadoms dėl žalos.

               (25)

               Įvairios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad pažeidžiamas pagrindinio reglamento 17 straipsnis ir teigė, kad atrinkti Sąjungos gamintojai nebuvo tipiški vertinant pagal nagrinėjamos gamybos apimties procentinę dalį, produkcijos asortimentą, pardavimo kainas, gamybos ir pardavimo santykį, geografinį pasiskirstymą ir pelningumą bei veiklą. Taip pat teigta, kad atrenkant bendroves neatsižvelgta į didelį gamintojų, kurie gamybą iškėlė į trečiąsias šalis, skaičių.

               (26)

               Šie tvirtinimai atidžiai išnagrinėti, be to, atsižvelgiant į šio atvejo sudėtingumą, išsiųsti papildomi klausimynai, kurių atsakymai apdoroti ir tikrinti vietoje ne tik atskirų bendrovių, bet ir nacionalinių asociacijų patalpose. Dėl to atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti toks, kad jas būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, t. y. atrinktos 8 bendrovės.

               (27)

               Be to, atsižvelgiant į tai, kad šiuo atveju Sąjungos pramonė yra labai susiskaidžiusi, atrinktų bendrovių gamyba neišvengiamai sudaro palyginti mažą visos Sąjungos gamybos dalį. Atsižvelgiant į susiskaidymo lygį ir į tai, kad atrinkti didesni gamintojai, bendrovių skaičiaus didinimas bet kokiu atveju nebūtų turėjęs didelio poveikio atrinktoms bendrovėms tenkančiai daliai, palyginti su visa Sąjungos gamyba.

               (28)

               Kaip paaiškinta 21 konstatuojamojoje dalyje, atrinkdama bendroves Komisija atsižvelgė į jų geografinį pasiskirstymą. Pabrėžiama, kad iš principo atrinktos bendrovės tam, kad būtų tipiškos, neturi atspindėti tikslaus visų gamintojų geografinio pasiskirstymo (ar tikslaus kurio nors kito kriterijaus pasiskirstymo ar suskaidymo). Pakanka, kad atrinktos bendrovės proporcingai atspindėtų susijusias pagrindines gaminančias šalis, kaip yra šių atrinktų bendrovių (iš keturių valstybių narių) atveju. Bet kuris kitas metodas administravimo požiūriu būtų buvęs netinkamas, ypač jei norint užtikrinti tipiškumą reikia atsižvelgti į keletą skirtingų kriterijų. Iš tiesų šis tvirtinimas apskritai reikštų, kad atrinktos bendrovės būtų pakankamai tipiškos tik tada, jei jos aprėptų visus gamintojus apskritai. Taigi atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktos bendrovės iš keturių valstybių narių, iš kurių trys bendrovės gamina didžiausią produkcijos kiekį, yra labai tipiškos visos Sąjungos gamybos atžvilgiu, ypač atsižvelgiant į gamybą, kuri yra pagrįsta žaliavų perdirbimo susitarimais ir todėl jos apskaita turi vykti žaliavų perdirbimo paslaugą užsakančios bendrovės valstybėje narėje.

               (29)

               Be to, bendrovės atrinktos pagal produkto asortimento skerspjūvį – taip parodytas susijusios Sąjungos gamybos apimties dydis. Be to, nagrinėjamas produkto asortimentas atitinka Kinijos ir Vietnamo eksportuojamo produkto asortimentą.

               (30)

               Dėl pardavimo kainų taip pat tvirtinta, kad atrinktų bendrovių vidutinės pardavimo kainos nebuvo tipiškos, palyginti su prašyme atlikti peržiūrą nurodytomis pardavimo kainomis. Tačiau tokiomis aplinkybėmis reikėtų pažymėti, kad, priešingai šiam tvirtinimui, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų bendrovių vidutinės pardavimo kainos atitinka prašyme atlikti peržiūrą nurodytas kainas. Bet kuriuo atveju, net jei taip nebūtų buvę, atrinktų bendrovių vidutinės pardavimo kainos neturi būti lygiai tokiomis pačiomis, kaip nurodyta prašyme atlikti peržiūrą, jei nustatoma, kad jos atspindi visų gamintojų pardavimo kainas.

               (31)

               Dėl gamybos ir pardavimo santykio tipiškumo primenama, kad visame sektoriuje paprastai gaminama pagal užsakymą, o gamyba labai priklauso nuo mados tendencijų. Todėl atsargų rodiklis nėra labai daug sakantis rodiklis, o gamybos rodikliai yra labai artimi pardavimo rodikliams. Tai patvirtinta skundo pateikimo etape ir atliekant atrinktų bendrovių ir visos Sąjungos pramonės tyrimą.

               (32)

               Be pirmiau išdėstytų svarstymų primenama, kad bet kuriuo atveju pagrindinio reglamento 17 straipsnyje nustatyta, kad gali būti tiriamos tik statistiškai tinkamai atrinktos bendrovės arba bendrovės, kurių pagamintas, parduotas arba eksportuotas tipiškas kiekis, kurį galima pagrįstai ištirti, yra didžiausias. Iš šios nuostatos išdėstymo matyti, kad nėra kiekybinio reikalavimo ar ribos, nurodančios tipiško kiekio lygį. Vienintelis reikalavimas – tai, kad toks kiekis turėtų būti tokio dydžio, kad per turimą laikotarpį jį būtų galima pagrįstai ištirti.

               (33)

               Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių įvairių šalių pateikti tvirtinimai buvo atmesti ir patvirtinamas teisiškas atrinktų bendrovių tinkamumas, nes atrinktos bendrovės yra tipiškos, jos buvo atrinktos visiškai laikantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio.

         4.3.   Sąjungos importuotojų atranka

               (34)

               Remiantis turima informacija susisiekta su 139 importuotojais. Užpildytą atrankos formą pateikė 22 nesusiję importuotojai, iš kurių 21 sutiko būti atrinktas. Remiantis jų pateiktais duomenimis, 21 importuotojas per PTL iš KLR importavo 12 % nagrinėjamojo produkto, o iš Vietnamo – 40 %.

               (35)

               Penki didžiausi importuotojai (Adidas, Clarks, Nike, Puma ir Timberland) importavo apie 18 % nagrinėjamojo importuojamo produkto – jie visi nurodė importuojantys didelį kiekį iš abiejų šalių. Todėl manyta, kad šios penkios atrinktos bendrovės būtų tipiškos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje, t. y. vertinant pagal importo apimtį.

               (36)

               Tačiau norint geriau atspindėti geografinį importuotojų pasiskirstymą ir importuojamos avalynės rūšių skirtumus, atrinkti dar trys kiti importuotojai. Dėl to iš užpildytų atrankos formų paaiškėjo, kad daug formas užpildžiusių importuotojų importavo daug mažesnį kiekį, o jų importuojama avalynė buvo mažiau žinomų ir (arba) madingų prekių ženklų batai ar didesnės vertės batai. Paaiškėjo, kad tokių mažesnių importuotojų verslo modelis ir produktų, kuriais jie prekiauja, segmentai skyrėsi nuo didžiųjų importuotojų, o šių visų mažųjų importuotojų importas galėjo sudaryti svarbią nagrinėjamojo importo dalį. Todėl manyta, kad svarbu, jog į tokį importą taip pat būtų atsižvelgta, nes šių bendrovių reali ekonominė padėtis gali skirtis nuo 35 konstatuojamojoje dalyje minėtų didesnių importuotojų realios ekonominės padėties.

               (37)

               Tuo remiantis buvo atrinkti aštuoni importuotojai – penki didieji importuotojai ir trys mažesni importuotojai. Jie importavo apie 10 % produkto iš KLR ir apie 34 % – iš Vietnamo.

               (38)

               Visiems bendradarbiaujantiems importuotojams, kurie pareiškė norą bendradarbiauti, buvo suteikta galimybė pateikti pastabų dėl atrinktų importuotojų. Atrinktoms bendrovėms nusiųsti klausimynai. Per nurodytą laikotarpį atsakymus pateikė septyni atrinkti importuotojai. Aštuntąjį importuotoją iš atrinktų importuotojų sąrašo teko išbraukti, nes jis nebendradarbiavo.

         5.   GAUTOS INFORMACIJOS TIKRINIMAS

               (39)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Toliau išvardytų bendrovių pateikta informacija buvo patikrinta vietoje:

         5.1.   Eksportuojantys Kinijos Liaudies Respublikos gamintojai

               —

                  Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Honkongas

                           —

                           Gamybos bendrovė:

                              Zhongshan Pou Yuen Manufactory, Guandong Province

                           —

                           Prekybos bendrovės:

                                       —

                                          Idea Co. Ltd, Macao

                                       —

                                          The Look Co. Ltd, Macao

                                       —

                                          Gold Plenty Co. Ltd, Macao

               —

                  Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., Guangdong Province

               —

                  HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Honkongas, ir gamybos bendrovė Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, Guandong Province

               —

                  Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., Zhejiang Province

               —

                  Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., Guangdong Province

               —

                  Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, Fujian Province

               —

                  General Footwear/Gentfort Shoes Co. Ltd, Guangdong Province

         5.2.   Eksportuojantys Vietnamo gamintojai

               —

                  Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Honkongas

                           —

                           Gamybos bendrovės:

                                       —

                                          Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City

                                       —

                                          Pou Sung Vietnam Company Limited, Dong Nai Province

                                       —

                                          Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, Dong Nai Province

                           —

                           Prekybos bendrovės:

                                       —

                                          Betsey Trading Limited

                                       —

                                          Sinnamon Trading Limited

                                       —

                                          Sky High Trading Limited

                                       —

                                          Fitbest Enterprises Limited

               —

                  Golden Star Co. Ltd, Haiphong City

               —

                  Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, Binh Duong Province

         5.3.   Sąjungos pramonės gamintojai ir nacionalinės gamintojų asociacijos

               —

                  Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Portugalija)

               —

                  Federación de Industrias del Calzado Español (FICE), Ispanija

               —

                  Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (ITALIJA)

               —

                  British Footwear Association Ltd (Didžioji Britanija)

               —

                  Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie (Austrija)

               —

                  Fédération Française de la Chaussure (Prancūzija)

               —

                  HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Vokietija)

               —

                  Polish Chamber of Shoe and Leather industry (Lenkija)

               (40)

               Be to, tikrinamieji vizitai vykdyti 8 atrinktų Sąjungos gamintojų, įsikūrusių keturiose skirtingose valstybėse narėse, patalpose. Kaip ir per pradinį tyrimą, atrinkti Sąjungos gamintojai ir kiti bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatomis, paprašė neatskleisti jų pavadinimų. Jie teigė, kad atskleidus jų pavadinimus iškiltų didelio neigiamo poveikio pavojus. Tam tikri skundą pateikę Sąjungos gamintojai tiekia Sąjungos pirkėjams, kurie taip pat gauna produktus iš KLR ir Vietnamo, taigi toks importas jiems yra tiesiogiai naudingas. Todėl minėti skundo pateikėjai yra pažeidžiami, nes kai kurie jų pirkėjai gali turėti akivaizdžių priežasčių prieštarauti skundo dėl tariamai žalingo dempingo teikimui arba rėmimui. Dėl to jie manė, kad gali sulaukti atsakomųjų kai kurių pirkėjų veiksmų, įskaitant ir galimą verslo santykių nutraukimą. Prašymas buvo patenkintas, kadangi buvo pakankamai pagrįstas.

               (41)

               Kai kurių eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų atstovai teigė, kad jie negali tinkamai pasinaudoti teise į gynybą, kadangi neatskleisti skundo pateikėjų pavadinimai. Jie tvirtino, kad tokiomis aplinkybėmis jie negalėjo patikrinti, ar atrinktos bendrovės buvo iš tiesų tipiškos. Dėl to šios šalys teigė, kad jei bendrovių pavadinimai vis dėlto nebus atskleisti, tuomet turėtų būti visiškai atskleisti atskirų bendrovių duomenys.

               (42)

               Tokiomis aplinkybėmis primenama, kad visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė patikrinti atrinktų bendrovių gamybos apimties, padalintos pagal šalis, duomenis. Dėl argumento, kad turėtų būti atskleista visa informacija išskyrus bendrovės pavadinimą, reikėtų pažymėti, kad atskleidžiant duomenis galima netiesiogiai atskleisti atrinktų bendrovių tapatybes. Todėl ir šiuo atveju pasirinkta atskleisti nekonfidencialią klausimyno atsakymų versiją (t. y. su indeksuotais duomenimis). Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikia daryti išvadą, kad šalių gynybos teisė buvo tinkamai užtikrinta, todėl tvirtinimas buvo atmestas.

         5.4.   Nesusiję importuotojai

               —

                  Achten Beheer BV, Waalwijk, Nyderlandai

               —

                  Adidas AG, Herzogenaurach, Vokietija

               —

                  C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset, Jungtinė Karalystė

               —

                  Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Nyderlandai

               —

                  Nike European Operations BV, Laakdal, Belgija

               —

                  Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Vokietija

               —

                  Timberland Europe BV, Enschede, Nyderlandai

         5.5.   Panašios rinkos gamintojai

               —

                  Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Brazilija

               —

                  Werner Calçados Ltda, Très Coroas, Brazilija

               —

                  Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Brazilija

         6.   ŠALIŲ TEISĖS

               (43)

               Tam tikros šalys per visą tyrimą prieštaravo dėl tariamai pažeidžiamų jų gynybos teisių. Jos tvirtino, kad suinteresuotosioms šalims tikrinti pateikta informacija apie atrinktus Sąjungos gamintojus buvo neišsami, be to, informacija nebuvo pateikta laiku.

               (44)

               Dėl to reikėtų pabrėžti, kad visos atrinktos bendrovės atsakymų, skirtų suinteresuotosioms šalims tikrinti, variantą (nekonfidencialų variantą) pateikė laiku, laikydamosi visų terminų, kurie buvo nustatyti tyrimo šalims. Kai Komisijai pateikiami nekonfidencialūs atsakymai, į nekonfidencialių duomenų bylą jie gali būti įtraukti tik tada, kai išsprendžiami galimo konfidencialumo klausimai, kaip numatyta pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. Reikia pažymėti, kad Komisija įpareigota laiku patalpinti informaciją į nekonfidencialių duomenų bylą, kad šalys galėtų pasinaudoti savo teisėmis. Šiuo atveju ši pareiga įvykdyta tinkamai.

               (45)

               Dėl nekonfidencialių atsakymų išsamumo reikėtų pažymėti, kad atliekant tyrimą įprasta, jog šalys pateikia papildomų pastabų ir informacijos. Tokie duomenys į nekonfidencialios informacijos bylą įtraukiami iš karto po to, kai išsprendžiami konfidencialumo klausimai. Šio proceso, kai visų suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos palaipsniui įtraukiamos į duomenų visumą, kuria remiantis daromos išvados, ir į nekonfidencialios informacijos bylą, negalima maišyti su bylos medžiagos neišsamumu.

               (46)

               Atsižvelgiant į šio atvejo sudėtingumą šalims sudarytos geresnės galimybės informacijai gauti. Pirma, suinteresuotosioms šalims sudaryta elektroninės prieigos galimybė – paprašiusios jos galėjo gauti visų bylos dokumentų išsamią kopiją pastoviosios atminties kompaktiniame diske. Be to, prie dokumentų elektroniniu formatu buvo pridėta aiški rodyklė, kurios pagalba i) lengvai pasiekiami daugelis šios bylos dokumentų, ii) galima matyti bylos dokumentų įrašo datą. Be to, kai kuriomis į nekonfidencialios informacijos bylą įtrauktos bylos pastabomis atsakoma į klausimus, kurie gali turėti poveikio šalių gynybos teisėms.

               (47)

               Taigi šalims sudarytos geros galimybės gauti informaciją ir per visą tyrimą teikti išsamias pastabas, kurias Komisija tinkamai įvertino. Todėl įvairių šalių pateiktus tvirtinimus dėl nekonfidencialios informacijos bylos išsamumo trūkumo ir terminų nesilaikymo reikėjo atmesti.

               (48)

               Be to, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija diskriminavo importuotojus ir eksportuotojus, nes atliekant tyrimą palankesnės sąlygos buvo sudarytos skundą pateikusiems Sąjungos gamintojams. Visų pirma, teigta, kad importuotojams ir eksportuotojams, priešingai nei gamintojams, nebuvo suteikta teisė į konfidencialumą. Be to, tvirtinta, kad skundo pateikėjams buvo sudarytos palankesnės sąlygos, nes inicijuojant tyrimą jiems nereikėjo pateikti užpildytų atrankos formų, daug lanksčiau taikyti terminai ir atsakymų standartai, tuo tarpu eksportuotojas tokioje pačioje situacijoje būtų vertinamas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis geriausiais turimais faktais.

               (49)

               Dėl to reikėtų pažymėti, kad teisė į konfidencialumą skundą rėmusiems Sąjungos gamintojams suteikta pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį remiantis tinkamai pagrįstu prašymu. Eksportuotojai ar importuotojai tokio prašymo nepateikė, be to, atliekant tyrimą nebuvo jokių įvykių ir negauta jokios informacijos, kuriais remiantis būtų galima manyti, kad atskleidus eksportuotojų ar importuotojų pavadinimus būtų pakenkta jų interesams. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos gamintojų padėtis šiomis aplinkybėmis buvo visiškai kitokia nei eksportuotojų ir importuotojų, tvirtinimo dėl diskriminavimo nebuvo galima priimti.

               (50)

               Dėl bendrovių atrinkimo žr. 19 konstatuojamąją dalį. Eksportuotojų ir importuotojų padėtis gerokai skyrėsi nuo skundą pateikusių gamintojų, nes byloje nebuvo išsamios informacijos apie eksportuotojus ir importuotojus. Todėl atrankos forma turėjo būti pildoma, nes reikėjo ne tik patikrinti šalių norą bendradarbiauti, bet ir gauti pagrindinės informacijos, kuri yra būtina bendrovėms atrinkti. Todėl tvirtinimą dėl diskriminacijos reikėjo atmesti.

               (51)

               Dėl lankstumo, suteikto Sąjungos gamintojams ir susijusio su informacija, per tyrimą surinkta iš klausimyno atsakymų, ir pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymo reikėtų pažymėti, kad toks metodas buvo nuolat taikomas eksportuotojams ir importuotojams, taip pat Sąjungos gamintojams, todėl tvirtinimui dėl diskriminacijos pagrindo negalėjo būti. Todėl nepagrįstas tvirtinimas atmetamas.

               (52)

               Dėl panašios šalies pasirinkimo kai kurios šalys tvirtino, kad diskriminuotos Indijos ir Indonezijos bendrovės, nes klausimyno atsakymų pateikimo terminas, laikas ir perdavimo būdas buvo netinkami. Dėl to pastebima, kad klausimynai į Indiją ir Indoneziją galėjo būti nusiųsti tik 2008 m. gruodžio mėn. pabaigoje, kai buvo gauti reikiami gamintojų adresai. Komisija užtikrino, kad šių šalių bendrovėms būtų suteikta tiek pat laiko klausimynų pildymui, kiek Brazilijos bendrovėms. Dėl klausimynų faktinio perdavimo – Komisija klausimynus visais atvejais siuntė registruotu paštu ir, jei buvo įmanoma, elektroniniu paštu. Todėl minėti tvirtinimai turi būti atmesti.

               (53)

               Kai kurios šalys teigė, kad informacija apie panašią šalį į nekonfidencialios informacijos bylą buvo pateikta labai vėlai ir dėl to buvo pažeistos tų šalių gynybos teisės. Komisija pastebi, kad šiame tyrime daugelis pirmųjų panašios šalies bendrovių pateiktų klausimyno atsakymų buvo neišsamūs, todėl teko prašyti, kad jos pateiktų naujas tinkamas nekonfidencialias versijas. Gavus naujus atsakymus jie nedelsiant buvo patalpinti į nekonfidencialios informacijos bylą. Tuo tarpu Komisija į nekonfidencialios informacijos bylą patalpino informacijos apie bendroves, su kuriomis konsultuotasi, ir gautų atsakymų santrauką. Todėl šie tvirtinimai turi būti atmesti.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

               (54)

               Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas – tas pats produktas, kuris buvo apibrėžtas per pradinį tyrimą, t. y. tam tikra Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo kilmės avalynė su batviršiais iš odos arba kompozicinės odos, išskyrus sportinę avalynę, specialiosios technologijos avalynę, šlepetes ir kitą kambarinę avalynę bei avalynę su apsauginėmis nosimis (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurios KN kodai šiuo metu yra 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00.

               (55)

               Šiame tyrime taikomos pradinio reglamento 1 straipsnio 2 dalies apibrėžtys. Pagal minėtas apibrėžtis:
               „sportinė avalynė“– avalynė, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1031/2008 I priedo 64 skirsnio 1 subpozicijų pastaboje;
               „specialiosios technologijos avalynė“– avalynė, kurios poros CIF kaina yra ne mažesnė kaip 7,5 EUR, skirta avėti sportuojant, su vieno ar kelių sluoksnių lietu padu, išskyrus injekcinį, pagamintu iš sintetinių medžiagų, specialiai skirtu amortizuoti vertikalių arba šoninių judesių smūgius ir turinčiu techninių įtaisų, tokių kaip dujų ar skysčio pripildytų hermetiškų ertmių, mechaninių komponentų, kurie amortizuoja arba neutralizuoja smūgį, arba tokių medžiagų, kaip mažo tankio polimerų, ir kurios KN kodai yra ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
               „avalynė su apsauginėmis nosimis“– avalynė su apsauginėmis nosimis ne mažiau kaip 100 džaulių atsparumo smūgiui (1), kurios KN kodai ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00;
               „šlepetės ir kita kambarinė avalynė“– tokia avalynė, kurios KN kodas yra ex 6405 10 00.

         2.   PANAŠUS PRODUKTAS

               (56)

               Šios priemonių galiojimo termino peržiūros panašus produktas, kaip apibrėžta pradiniame tyrime, yra tam tikra avalynė su batviršiais iš odos, pagaminta ir parduota šalies vidaus rinkoje, panašioje rinkoje ir (arba) iš KLR ir Vietnamo eksportuota į Sąjungą.

         2.1.   Produkto palyginamumas

               (57)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad Sąjungoje parduotas panašus produktas nebuvo panašus į nagrinėjamąjį produktą, eksportuotą iš KLR ir Vietnamo. Tačiau nustatyta, kad Sąjungoje parduotas produktas (šioje peržiūroje) buvo panašus į nagrinėjamąjį produktą, eksportuotą iš nagrinėjamųjų šalių. Tiksliau nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto fizinės ir techninės savybės, naudojimo paskirtis ir platinimo kanalai buvo tokie patys ir nuo pradinio tyrimo nepasikeitė. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

               (58)

               Be to, kai kurios šalys tvirtino, kad įvairių bendradarbiaujančių bendrovių parduodamų rūšių produktų palyginimo sistema atliekant tyrimą buvo netinkama, nes ji nebuvo pakankamai specifinė teisingam palyginimui užtikrinti. Tačiau pagal taikytą sistemą (PKN sistema) buvo galima palyginti iki 600 skirtingų kategorijų ar produktų rūšių remiantis penkiais pagrindiniais kriterijais, t. y. avalynės stiliumi, vartotojo tipu, avalynės rūšimi, išorinio pado medžiaga ir tuo, ar dėtas pamušalas. Be to, ši PKN sistema jau naudota ankstesniuose tyrimuose. Nepateikta pagrįstų priežasčių, įrodančių, kodėl sistemą reikėtų keisti. Todėl atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą naudota ta pati PKN sistema, kuri naudota atliekant pradinį tyrimą. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

               (59)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad Komisija pakeitė metodiką, palyginti su pradiniu atveju, nes atlikdama tyrimą pakeitė produkto kontrolės numerių (PKN) apibrėžtį. Tačiau šis tvirtinimas neteisingas. Iš tiesų, atliekant tyrimą paaiškėjo, kad kai kurios šalys neteisingai aiškino ir taikė PKN struktūrą tam tikrų rūšių produktams. Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklumą, nagrinėjami avalynės modeliai buvo perklasifikuoti ir priskirti tinkamai PKN pozicijai, jei nustatyta, kad taip reikia. Taigi, nustačiusi susijusių šalių pateiktą neteisingą informaciją, Komisija turėjo tą informaciją ištaisyti. Todėl tokio taisymo negalima laikyti nei metodikos, nei PKN turinio keitimu. Priešingai, norėta tinkamai laikytis PKN metodikos, dėl to reikėjo daryti pakeitimus. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

         2.2.   Prašymai taikyti išimtį

               (60)

               Kelios suinteresuotosios šalys pateikė panašių tvirtinimų, kaip per pradinį tyrimą. Jos tvirtino, kad tam tikrų rūšių avalynė, priskiriama panašiam produktui, pvz., vaikščiojimo batai, kėglių bateliai, balti bateliai baidarių sportui, specialios technologijos batai, batai žirgų sportui ir specialių dydžių batai, buvo per daug skirtinga, kad ją būtų galima priskirti tai pačiai kategorijai. Be to, tvirtinta, kad 7,5 EUR vertės už porą ribą, taikytą specialios technologijos sportinei avalynei (STAF), reikėtų sumažinti. Primenama, kad pradiniame tyrime ši vertės riba sumažinta nuo 9 iki 7,5 EUR už porą.

               (61)

               Šiomis aplinkybėmis reikia pažymėti, kad atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą negalima keisti produkto, kuriam taikomos priemonės, apibrėžtosios srities. Tokį pakeitimą būtų galima svarstyti, jei šalis pateiktų pagrįstą prašymą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Todėl minėti tvirtinimai turėjo būti atmesti.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   1.   BENDROSIOS PASTABOS

               (62)

               Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų, jei baigų galioti KLR ir Vietnamui taikomos priemonės.

               (63)

               Importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių apimties ir kainų pokyčiai parodyti tolesnėje lentelėje. Importui iš Kinijos iki 2004 m. gruodžio 31 d. taikytos kvotos, po tos dienos importo apimtis labai padidėjo ir 2006 m. importo lygis buvo aukštas. 2007 m. ir per PTL importo apimtis sumažėjo, palyginti su 2006 m., ir stabilizavosi. Atlikus priemonių vengimo tyrimą priemonių taikymas išplėstas importui iš Makao – ir šis importas buvo registruotas nuo 2007 m. rugsėjo mėn.

               (64)

               Iš Vietnamo importuojamam produktui kvotos netaikytos, o importo apimtis per pradinį TL buvo didelė. Po to importo apimtis iki 2007 m. mažėjo ir per PTL vėl ėmė didėti.

               (65)

               Šie skaičiai rodo, kad, priešingai kai kurių suinteresuotųjų šalių pateiktiems argumentams, importo iš nagrinėjamųjų šalių lygis per PTL buvo aukštas. Abiem nagrinėjamosioms šalims tenkanti rinkos dalis per PTL buvo 28,7 %, taigi gerokai didesnė, nei per pradinį TL (23,2 %). Nors jų atitinkamos rinkos dalys nuo pradinio TL svyravo, jos išliko didelės, nes kiekvienai iš šių šalių per PTL teko didesnė nei 10 % rinkos dalis.

               (66)

               Remiantis Eurostato duomenimis vidutinės importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių kainos nuo pradinio TL iki 2006 m. didėjo. Nuo tada importo iš KLR kainos stabilizavosi, o importo iš Vietnamo – sumažėjo.

               (67)

               Kadangi Eurostato duomenys turi būti bendri, jie apima nagrinėjamąjį produktą, tačiau iš šių duomenų nematyti galimų produkto asortimento pasikeitimų. Todėl nagrinėtos septynių atrinktų KLR bendrovių ir trijų atrinktų Vietnamo bendrovių kainų tendencijos. Apskritai, nustatyta, kad importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių atrinktų bendrovių kainos nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo.

                  1   lentelė

                  Visa importo iš tyrimo šalių apimtis ir vertė

                           Pradinis TL

                           2005 m.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           PTL

                           Apimtis (tūkst. porų)

                           Kinija

                           63 403

                           183 568

                           157 560

                           123 016

                           125 052

                           Rinkos dalis

                           8,8 %

                           22,9 %

                           21,6 %

                           17,8 %

                           18,5 %

                           Vietnamas

                           102 625

                           100 619

                           79 427

                           62 503

                           68 852

                           Rinkos dalis

                           14,2 %

                           12,6 %

                           11,0 %

                           9,1 %

                           10,2 %

                           Vertė (EUR)

                           Kinija (Eurostatas)

                           7,2

                           7,5

                           8,4

                           8,4

                           8,5

                           Vietnamas (Eurostatas)

                           9,2

                           9,5

                           10,2

                           9,7

                           9,5

                              Šaltinis: Comext (Eurostat). Prireikus koreguota naudojantis Komisijos turimais statistiniais duomenimis, siekiant atskirti produktus, kurie nepriskiriami nagrinėjamajam produktui.

                  2   lentelė

                  Visa importo iš atrinktų bendrovių apimtis ir vertė

                           Pradinis TL

                           2005 m.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           PTL

                           Apimtis (tūkst. porų)

                           Kinija (atrinktos bendrovės)

                           nėra duomenų

                           nėra duomenų

                           11 381

                           12 787

                           13 759

                           Rinkos dalis

                           1,5 %

                           1,8 %

                           2,0 %

                           Vietnamas (atrinktos bendrovės)

                           nėra duomenų

                           nėra duomenų

                           14 400

                           15 250

                           14 500

                           Rinkos dalis

                           2 %

                           2,2 %

                           2,2 %

                           Vertė (EUR)

                           Kinija (atrinktos bendrovės)

                           nėra duomenų

                           nėra duomenų

                           12,6

                           10,7

                           10,3

                           Vietnamas (atrinktos bendrovės)

                           nėra duomenų

                           nėra duomenų

                           11,4

                           10,8

                           10,6

         2.   IMPORTAS IŠ KINIJOS IR VIETNAMO DEMPINGO KAINOMIS PER PTL
   2.1.   Normalioji vertė

   2.1.1   Panaši šalis

               (68)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį tada, kai importuojama ne iš rinkos ekonomikos šalių ir tokiu mastu, kad negalima suteikti RER, normalioji vertė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punkte nurodytoms šalims turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte panašioje rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje.

               (69)

               Siekdama nustatyti normaliąją vertę KLR ir Vietnamui Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė ketinanti panašia šalimi pasirinkti Braziliją, kuri atitinkama panašia šalimi pasirinkta per pradinį tyrimą. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas.

               (70)

               Pastabas pateikė kelių kategorijų suinteresuotosios šalys, kaip antai bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, juos atstovaujančios asociacijos, jų nacionalinės valdžios institucijos ir importuotojų atstovai, ir nurodė, kad Tailandas, Indija arba Indonezija būtų tinkamesnė panaši šalis nei Brazilija. Komisija, atsižvelgdama į panašios šalies atrankos kriterijus, šiuos pasiūlymus išnagrinėjo.

               (71)

               Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad Brazilijos odinės avalynės rinkos dydis per PTL galėjo būti apie 189 mln. porų, Indijos – 800 mln. porų, Indonezijos – 109 mln. porų, o Tailando – tik 6 mln. porų. Atsižvelgdama į tai, kad Tailando rinka yra labai nedidelė ir kad yra kitų pasirinkimų, Komisija toliau nenagrinėjo Tailando, kaip galimos panašios šalies.

               (72)

               Taigi Komisija, šalių prašymu, kvietė bendradarbiauti Brazilijos, Indijos ir Indonezijos avalynės gamintojus. Šių trijų šalių bendrovėms išsiųsti klausimynai, kurių išsamius atsakymus pateikė penki Brazilijos, vienas Indijos ir penki Indonezijos gamintojai.

               (73)

               Komisija nagrinėjo atsakymus pateikusių bendrovių pardavimo šalies vidaus rinkoje tipiškumą.

               (74)

               Trys tirtos Brazilijos bendrovės šalies vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį pardavė apie 17 % Kinijos ir apie 19 % Vietnamo atrinktų bendrovių eksportui parduoto panašaus produkto kiekio.

               (75)

               Tik viena Indijos bendrovė pateikė klausimyno atsakymus, kuriuose nurodė, kad šalies vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį pardavė apie 5 % Kinijos ir apie 6 % Vietnamo atrinktų bendrovių eksportui parduoto panašaus produkto kiekio.

               (76)

               Penkios Indonezijos bendradarbiaujančios bendrovės šalies vidaus rinkoje pardavė apie 2 % Kinijos ir apie 2 % Vietnamo atrinktų bendrovių eksportui parduoto panašaus produkto kiekio.

               (77)

               Taigi Brazilijoje per tiriamąjį laikotarpį šalies vidaus rinkoje buvo parduotas tipiškiausias produkto kiekis.

               (78)

               Tuomet Komisija nagrinėjo, kiek rūšių avalynės, palyginti su Kinijos ir Vietnamo eksportuojamų rūšių avalyne, parduota trijų susijusių šalių vidaus rinkoje.

               (79)

               Bendradarbiaujantys Brazilijos ir Indijos gamintojai per PTL šalies vidaus rinkoje pardavė įvairių produktų, kurių skaičius atitiko didelį Kinijos ir Vietnamo eksportuotų produktų PKN. Vienintelis bendradarbiaujantis Indijos gamintojas per PTL šalies vidaus rinkoje pardavė tik vieną Kinijos ir Vietnamo eksportuotų produktų PKN atitinkantį produktą.

               (80)

               Remiantis Komisijos surinktais duomenimis, visose trijose tiriamose šalyse yra daug gamintojų, o tai užtikrina didelę šalies vidaus rinkos veiklos vykdytojų konkurenciją jų atitinkamose rinkose. Brazilijoje yra apie 7 800 odinės avalynės gamintojų, iš kurių 1 500 pagal dydį galima laikyti pakankamai panašiais į Kinijos ir (arba) Vietnamo bendroves. Indija nurodė, kad šioje šalyje yra apie 3 000 gamintojų. Indonezijoje yra apie 212 gamintojų. Šios trys šalys eksportuoja didelį kiekį produkto (Brazilija – apie 64 mln. porų, Indija – apie 67 mln. porų, o Indonezija – apie 27 mln. porų). Nustatyta, kad odinių batų suvartojimas Brazilijos vidaus rinkoje vienam gyventojui (1) yra didesnis, palyginti su Indija (0,7) ir Indonezija (0,5).

               (81)

               Importas į tiriamas šalis per PTL sudarė apie 2 % Brazilijos rinkos dalies, apie 1 % Indijos rinkos dalies ir apie 1,5 % Indonezijos rinkos dalies.

               (82)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nusprendė, kad Brazilija buvo tinkamiausia panaši šalis. Visų pirma, nustatyta, kad Brazilijos vidaus rinkoje parduodamas tipiškiausias avalynės su batviršiais iš odos kiekis. Be to, bendradarbiaujančios Brazilijos bendrovės gamina įvairius produktus, kurių asortimentas labai panašus į Kinijos ir Vietnamo produktų asortimentą. Bendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai, kurie taip pat gamino įvairius produktus, šalies vidaus rinkoje pardavė kur kas mažesnį produkto kiekį, o Indijos vidaus rinkoje parduotas didelis produkto kiekis, tačiau produkto asortimentas buvo labai mažas.

               (83)

               Kai kurios šalys teigė, kad Brazilijos nereikėtų rinktis panašia šalimi, nes Brazilijoje gaminama tik moteriška avalynė. Jos tvirtino, kad tai galima įrodyti remiantis bendradarbiaujančių Brazilijos gamintojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija ir tuo, kad Brazilija daugiausia eksportuoja moteriškus batus.

               (84)

               Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujančios Brazilijos bendrovės nurodė, jog daugiau nei pusę viso šalies vidaus rinkoje parduodamo produkto kiekio sudarė vyriški batai. Per Komisijos vykdytus tikrinamuosius vizitus Brazilijos gamintojų patalpose nustatyta, kad dvi mažesnės bendrovės iš tiesų specializavosi moteriškos avalynės gamyboje, tačiau didžiausias gamintojas šalies vidaus rinkoje daugiausia pardavinėjo vyrišką avalynę. Taigi šalies vidaus rinkoje parduotas pakankamas kiekis tiek moteriškų, tiek vyriškų rūšių avalynės. Dėl tvirtinimo, kad Brazilija eksportuoja daugiausia moterišką avalynę, Komisija nemano, kad šalies eksporto modelis būtinai turi sutapti su produkto pardavimo šalies vidaus rinkoje modeliu.

               (85)

               Kai kurios šalys teigė, kad iš klausimyno atsakymų matyti, kad Brazilijoje specializuojamasi sandalų gamyboje, o sandalų negalima lyginti su Kinijos ir Vietnamo eksportuojamų rūšių avalyne, kuri yra labai įvairi. Išnagrinėjusi šį tvirtinimą Komisija jo nepatvirtino, tačiau ištyrus nustatyta, kad Brazilijos gamintojai parduoda įvairių rūšių avalynę – pagal PKN jų parduodamas produkto asortimentas daugiau nei 50 % atitinka atrinktų Kinijos ir Vietnamo bendrovių eksportuojamus modelius.

               (86)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad Brazilijos negalima rinktis panašia šalimi nagrinėjant vaikiškos avalynės importą, nes Brazilijoje gaminama labai nedaug šių rūšių batų. Komisija pažymi, kad yra įprasta, jog panašioje šalyje gaminamas ne visų porūšių panašus produktas. Tačiau tai netrukdo atlikus su tokių rūšių produktu susijusius koregavimus atlikti teisingą normaliosios vertės palyginimą. Kadangi iš tiesų nė vienas bendradarbiaujantis Brazilijos gamintojas negamino vaikiškos avalynės, šios rūšies avalynės normalioji vertė, kaip ir per pradinį tyrimą, nustatyta tinkamai pakoregavus suaugusiųjų batų apskaičiuotą normaliąją vertę. Todėl daroma išvada, kad Braziliją būtų galima pasirinkti panašia šalimi tiriant visų rūšių odinės avalynės, įskaitant vaikiškus batus, importą.

               (87)

               Kai kurios šalys teigė, kad Brazilijoje gamintai avalynei naudota labai aukštos kokybės oda, todėl kainos buvo didesnės nei Kinijos ir Vietnamo kainos. Todėl Brazilijoje gamintos avalynės nebūtų galima lyginti su dviejų tyrimo šalių kilmės avalyne. Kai kurios kitos suinteresuotosios šalys tvirtino priešingai – kad Brazilijos kainas reikėtų tinkamai koreguoti, nes Brazilijoje gamintai avalynei naudota žemesnės kokybės oda, nei Kinijoje ir Vietname gamintai avalynei naudota oda. Komisija šį klausimą nagrinėjo ir nustatė, kad Brazilijoje gamintai avalynei naudotos odos kaina ir kokybė nesiskyrė nuo Kinijoje ir Vietname gamintai avalynei naudotos odos kainos ir kokybės. Šiomis aplinkybėmis primenama, kad normalioji vertė koreguota pradiniu atveju, nes nustatyta, kad panašios šalies Brazilijos gamintojų naudota oda buvo blogesnės kokybės ir parduodama mažesnėmis kainomis, palyginti su atrinktų gamintojų eksporto šalyse naudota oda. Šiame peržiūros tyrime Brazilijos gamintojai (ir dauguma gamintojų eksporto šalyse) skiriasi nuo gamintojų, kurie bendradarbiavo per pradinį tyrimą. Taigi, kadangi bendrovės buvo ne tos pačios, skyrėsi ir odos, kaip žaliavos, sąnaudos.

               (88)

               Kai kurios šalys pareiškė, kad Brazilijos ir Vietnamo produktų negalima palyginti, nes Brazilija eksportavo brangią aukštos klasės avalynę, o Vietnamas – pigius produktus, tačiau šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas įrodymais. Komisija pažymi, kad bet kuriuo atveju Vietnamo produktus reikėtų lyginti su Brazilijos vidaus rinkoje parduodamais produktais, o ne su Brazilijos eksportuojamais produktais. Komisija nerado jokių įrodymų, kad Vietnamo kilmės ar Brazilijoje parduodama avalynė būtų skirta tik konkrečiam rinkos segmentui.

               (89)

               Kai kurios šalys teigė, kad Brazilija nuo 2008 m. sausio mėn. avalynei taikomus tarifus padidino nuo 20 iki 35 %, ir tvirtino, kad dėl to Brazilijos rinka buvo labai apsaugota rinka, kurioje buvo maža konkurencija. Tos šalys taip pat teigė, kad Brazilijos importo rinkos dalis buvo per maža, palyginti su suvartojamu kiekiu. Komisija šiuos tvirtinimus nagrinėjo. Nustatyta, kad Brazilija iš tiesų 2008 m. pradžioje, t. y. PTL viduryje, padidino tarifus nuo 20 iki 35 %. Tačiau Komisija taip pat nustatė, kad Brazilijos valiutos vertė, palyginti su JAV doleriu, per PTL labai padidėjo, o ypač po to, kai Brazilijoje buvo padidinti tarifai. Tiksliau Brazilijos realo vertė padidėjo apie 19 % (t. y. padidėjo daugiau nei tarifai), palyginti su PTL pradžia. Dėl to, padidėjus Brazilijos valiutos vertei, palyginti su JAV doleriu, didžiąja dalimi buvo kompensuotas padidėjusių tarifų poveikis importo kainoms. Be to, Komisija nerado jokių įrodymų, kad dėl padidėjusių tarifų būtų labai padidėjusios kainos šalies vidaus rinkoje ar būtų sudarytos kliūtys importui. Iš tiesų Komisija nustatė, kad nepaisant padidėjusių tarifų odinių batų importo į Braziliją apimtis 2008 m. pirmąjį pusmetį (t. y. padidėjus tarifams) labai padidėjo, palyginti su 2007 m. pirmuoju pusmečiu. Taigi, tarifų didėjimas didelio poveikio Brazilijos rinkai nepadarė.

               (90)

               Kai kurios šalys teigė, kad Brazilijos rinka nėra atvira avalynei, nes avalynės importui į šalį kliudo tai, kad nėra automatinės licencijų išdavimo sistemos. Komisija nustatė, kad Brazilija importuojamai avalynei taiko neautomatinę licencijų išdavimo sistemą, tačiau pažymi, kad, atsižvelgiant į pirmiau minėtą importo apimties padidėjimą, dėl to nebuvo sudarytos kliūtys avalynei importuoti. Be to, Komisija nustatė, kad Indonezijoje importuojant avalynę taip pat taikoma neautomatinė licencijų išdavimo sistema. Komisija pažymi, kad taikant neautomatinę importo licencijų išdavimo sistemą PPO reikalavimai nepažeidžiami. Todėl Komisija daro išvadą, kad nėra priežasčių manyti, kad Brazilijoje taikomą neautomatinę importo licencijų išdavimo sistemą reikėtų vertinti kaip importo apribojimą, dėl kurio būtų galima daryti išvadą, kad Brazilijos rinka nėra atvira.

               (91)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad pastaraisiais metais labai padidėjus Brazilijos realo vertei padarytas neigiamas poveikis konkurencingumui Brazilijoje, arba kad realo vertei nuo PTL sumažėjus 25 % padarytas neigiamas poveikis Brazilijos tarptautiniam konkurencingumui. Šie tvirtinimai nebuvo pagrįsti įrodymais, tačiau bet kuriuo atveju negalima laikyti, kad pokyčiai po PTL būtų susiję su panašios šalies pasirinkimu.

               (92)

               Vėliau Komisija nerado jokių įrodymų, kad bendros konkurencijos Brazilijos rinkoje sąlygos po pradinio tyrimo būtų taip pasikeitę, kad Brazilija būtų nebetinkama panaši šalis.

               (93)

               Kelios šalys tvirtino, kad Indija arba Indonezija yra tinkamesnės panašios rinkos, nes Brazilijos ekonominė raida ar BVP vienam gyventojui skiriasi nuo Kinijos ir Vietnamo.

               (94)

               Reikėtų pažymėti, kad pagal apibrėžtį ne rinkos ekonomikos šalies ar pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalies požymiai skiriasi nuo rinkos ekonomikos šalies požymių. Įprasta, kad panašios šalies ir ne rinkos ekonomikos šalies arba pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalies ekonominė raida skiriasi. Tą patį galima pasakyti ir apie pajamų vienam gyventojui skirtumą, kuris taip pat yra ekonominės raidos rodiklis. Tačiau tai netrukdo Brazilijos pasirinkti panašia šalimi, jei ji laikoma tinkamesne pagal kitus svarstytus veiksnius.

               (95)

               Kelios suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad darbo sąnaudos Brazilijoje yra didesnės nei Vietname ir Kinijoje ir kad Indija, Indonezija arba Tailandas, kur darbo sąnaudos yra panašesnės, būtų tinkamesnės panašios šalys. Teigta, kad dėl didesnio darbo užmokesčio darbo sąnaudos Brazilijoje sudaro 50–70 % gamybos sąnaudų, palyginti su 30 % Kinijoje.

               (96)

               Dėl to, šalis, kurios ekonominės raidos lygis skiriasi, iš tiesų gali būti pasirinkta panašia šalimi importui iš ne rinkos ekonomikos arba pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalies nagrinėti. Taip pat darbo sąnaudos, kurio yra šalies ekonominės raidos rodiklis, negali būti atskirai vertinamos kaip susijęs kriterijus. Bet kuriuo atveju, dėl darbo sąnaudų dalies bendrose gamybos sąnaudose Komisija per patikrinimą vietoje nustatė, kad Brazilijoje darbo sąnaudos sudaro mažiau nei 40 % visų gamybos sąnaudų ir todėl yra daug panašesnės į atitinkamas darbo sąnaudas Kinijoje, nei teigta.

               (97)

               Be to, kai kurios šalys tvirtino, kad Brazilija netinkama normaliajai vertei nustatyti, nes Brazilijos bendrovės dengia dizaino ir mokslinių tyrimų bei plėtros sąnaudas, kurias Kinijos ir Vietnamo atveju dengia šių šalių produkto užsienio pirkėjai. Komisija nustatė, kad šis sąnaudų struktūros skirtumas gali būti tikėtinas, nes nagrinėjamųjų šalių eksportuotojai nagrinėjamąjį produktą pardavė buvusiems Sąjungos gamintojams Sąjungoje, kurie vis dar dengia pirmiau minėtą gamybos sąnaudų dalį ir parduoda produktą savo prekiniu ženklu. Tačiau tai nėra priežastis, dėl kurios Brazilijos nereikėtų pasirinkti tinkama panašia šalimi, nes nustatant normaliąją vertę tokias sąnaudas galima pakoreguoti (žr. 118 konstatuojamąją dalį ir toliau).

               (98)

               Kai kurios šalys teigė, kad, priešingai nei Kinijoje ir Vietname, Brazilijos kainoms EXW sąlygomis priskiriamos rinkodaros išlaidos, specialieji mokesčiai ir kredito bei pristatymo sąnaudos. Be to, buvo įtariama, kad pridėtinės išlaidos Brazilijoje buvo didesnės, nes Brazilijos bendrovės buvo mažesnės. Šiuo atveju vėlgi – Komisija nemano, kad tai yra priežastis, dėl kurios Brazilijos nereikėtų pasirinkti tinkama panašia šalimi, nes apskaičiuojant normaliąją vertę tokias išlaidas galima pakoreguoti (žr. 118 konstatuojamąją dalį ir toliau).

               (99)

               Kai kurios šalys teigė, kad Azijos šalys turi geresnes galimybes gauti žaliavų, ypač odos, nei Brazilija. Komisija nagrinėjo pateiktus dokumentus. Iš tiesų matyti, kad odos gamyba Azijoje spartėjo, tačiau tai reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Azijoje padidėjo odinių prekių gamybos apimtis. Lotynų Amerikos šalyse pagaminama šiek tiek daugiau nei 15 % pasaulyje pagaminamų odinių batų ir apie 15 % pasaulyje pagaminamos žaliavinės odos. Azijos šalyse pagaminama daugiau nei 50 % pasaulyje pagaminamų odinių batų, tačiau mažiau nei 40 % pasaulyje pagaminamos žaliavinės odos. Taigi galima daryti išvadą, kad, nepaisant odos gamybos skirtumų vertinant absoliučiais skaičiais, Lotynų Amerikos šalyse yra daugiau ekonominės nepriklausomybės, palyginti su Azijos šalimis, todėl jose lengviau gauti žaliavinės odos.

               (100)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Brazilija netinkama panaši šalis, nes Kinijos ir Vietnamo gamybos avalynės negalima pakeisti Brazilijos gamybos avalyne, kadangi Sąjungai nustačius antidempingo muitus Brazilijos kilmės importo į Sąjungą apimtis nepadidėjo, o Indijos ir Indonezijos kilmės importo apimtis padidėjo. Šiuo atžvilgiu importo iš Indijos ir Indonezijos į Sąjungą apimtis iš tiesų padidėjo po to, kai buvo nustatyti antidempingo muitai. Tačiau Komisija pastebi, kad komercinės veiklos vykdytojai gali laisvai rinktis tiekėjus ir, kaip vėliau nagrinėta atliekant žalos analizę, šiuo atveju jie pasirinko produktus importuoti iš Kinijos ir Vietnamo kaimyninių šalių. Dėl to Brazilija netampa netinkama panašia šalimi. Be to, panaši šalis reikalinga normaliajai vertei nustatyti. Šiam tikslui nesvarbu, ar ta šalis eksportuoja į Sąjungą, ar neeksportuoja. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

               (101)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad Brazilijos rinka negali būti panaši į Vietnamo rinką, nes Vietname orientuojamasi į eksportą, o Brazilijoje daugiausia produkto parduodama šalies vidaus rinkoje. Komisija negali sutikti, kad šis argumentas būtų susijęs. Vietname akivaizdžiai daugiau orientuojamasi į eksportą nei Brazilijoje, tačiau neaišku, kokį poveikį tai turėtų daryti apskaičiuotai normaliajai vertei Brazilijoje, kuri pagal apibrėžtį susijusi su Brazilijos gamybos sąnaudomis ir pardavimu šalies vidaus rinkoje.

               (102)

               Kai kurios šalys teigė, kad Brazilijos eksporto kainos mažesnės už kainas šalies vidaus rinkoje. Kai kurioms šalims tai reiškia, kad nustatant normaliąją vertę reikėtų naudoti eksporto kainas, o ne kainas šalies vidaus rinkoje. Kitos šalys tvirtino, kad tai yra įrodymas, kad Brazilijos eksportuotojai vykdo dempingą, ir teigė, kad dėl to Brazilija būtų netinkama panaši šalis. Pirma, Komisija pastebi, kad eksporto kainos šiuo atveju yra nesvarbios, nes turima duomenų apie pakankamai tipiškas ir pelningas pardavimo šalies vidaus rinkoje kainas. Antra, teiginys, kad Brazilijos eksporto kainos yra dempingo kainos, nebuvo pagrįstas, ir šio teiginio jokiu būdu negalima patvirtinti ar paneigti tinkamai neišnagrinėjus šio klausimo.

               (103)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Brazilija yra netinkama panaši šalis, nes Brazilijos gamintojai gauna vyriausybės paramą eksportui. Komisija pirmiausia pastebi, kad dėl tokios paramos pirmiausia būtų padarytas poveikis eksporto kainoms, kurios, kaip minėta pirmiau, yra nesusijusios su šiuo tyrimu. Tačiau Komisija nagrinėjo šalių pateiktus įrodymus ir nustatė, kad nurodyta parama buvo susijusi su eksporto skatinimo programomis, kurios buvo panašios į programas, vykdomas daugelyje kitų šalių, kai reklamos kampanijomis ir dalyvaujant tarptautinėse prekybos mugėse siekiama, kad produktas taptų labiau žinomu užsienyje. Komisija nenustatė jokių požymių, kad Brazilijos parama eksportui skatinti būtų buvusi naudinga batų pardavimui šalies vidaus rinkoje.

               (104)

               Kai kurios šalys paminėjo, kad Brazilija inicijavo antidempingo tyrimą dėl Kinijos kilmės avalynės, per kurį panašia šalimi pasirinkta Italija, ir teigė, kad Italijos ir Brazilijos bendrovės slapta bendradarbiavo, siekdamos, kad per Sąjungos atliekamą peržiūros tyrimą būtų nustatyta kuo daugiau su dempingu susijusių faktų. Tačiau šie tvirtinimai nebuvo pagrįsti, nebuvo pateikta jokių kitų susijusių įrodymų. Todėl Komisija šį argumentą atmeta.

               (105)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Brazilija yra tinkamiausia panaši šalis.

               (106)

               Daug suinteresuotųjų šalių teigė, kad Brazilijos pasirinkimas panašia šalimi būtų lemiamas veiksnys nustatant dempingą ir kad dempingas nebūtų nustatytas, jei būtų pasirinkta kita šalis. Komisija vis dėlto tikrino, kokie būtų rezultatai, jei panašia šalimi būtų pasirinkta Indonezija – ne geriausias variantas, kaip nurodyta pirmiau, tačiau vienintelė pagrįsta alternatyva Brazilijai.

               (107)

               Tolesnėje dalyje pateikiamais rezultatais patvirtinama, kad šiuo atveju panašios šalies pasirinkimas iš pagrįstų turimų variantų neturėjo lemiamo poveikio dempingo skaičiavimo rezultatams.

               (108)

               Todėl Brazilija pasirinkta panašia šalimi.

         2.1.2.   Normaliosios vertės nustatymas panašioje šalyje

               (109)

               Pasirinkus Braziliją panašia šalimi normalioji vertė apskaičiuota remiantis bendradarbiaujančių Brazilijos gamintojų patalpose patikrintais duomenimis.

               (110)

               Nustatyta, kad šie gamintojai šalies vidaus rinkoje pardavė tipišką produkto kiekį, palyginti su eksportuojančių KLR ir Vietnamo gamintojų į Sąjungą eksportuotu kiekiu. Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad pardavimas šalies vidaus rinkoje buvo vykdomas įprastinėmis prekybos sąlygomis, nustatant pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. Atlikus tyrimą nustatyta, kad jų parduotas kiekis už kainą, kuri yra lygi arba viršija vieneto sąnaudas, sudarė daugiau nei 80 % kiekvieno gamintojo bendro parduoto kiekio. Todėl normalioji vertė pagrįsta faktinėmis kainomis šalies vidaus rinkoje, apskaičiuotomis kaip PTL pagaminto tam tikros rūšies produkto svertinis viso pardavimo šalies vidaus rinkoje kainų vidurkis neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas, ar ne.

         2.1.3.   Golden Step nustatyta normalioji vertė

               (111)

               Bendrovei Golden Step normalioji vertė nustatyta remiantis bendrovės duomenimis apie pardavimą šalies vidaus rinkoje ir gamybos sąnaudas. Šie duomenys buvo patikrinti bendrovės patalpose.

               (112)

               Komisija pirmiausia nustatė, kad Golden Step per PTL produkto šalies vidaus rinkoje nepardavė. Todėl normaliosios vertės nebuvo galima nustatyti remiantis tos bendrovės kainomis šalies vidaus rinkoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje. Atitinkamai turėjo būti taikomas kitas metodas.

               (113)

               Atsižvelgiant į tai, kad nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudotis kainomis šalies vidaus rinkoje, apskaičiuotą normaliąją vertę reikėjo nustatyti remiantis tiriamojo gamintojo sąnaudomis. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė apskaičiuota prie eksportuotų tam tikro modelio batų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) išlaidų sumą bei pagrįstą pelno dydį.

               (114)

               Šiuo atžvilgiu PBA ir pelno nebuvo galima nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktą remiantis faktinėmis kitiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams nustatytomis sumomis, nes nė vienam kitam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nebuvo suteiktas RER. Be to, Golden Step tos pačios bendrosios kategorijos produktų nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje nepardavė, todėl PBA ir pelno nebuvo galima nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b punktą. Taigi PBA ir pelną reikėjo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, t. y. remiantis bet kuriuo kitu pagrįstu metodu.

               (115)

               Šiomis aplinkybėmis Komisija PBA ir pelno dydžius nustatė taikydama tris galimus metodus. Pirmiausia Komisija PBA ir pelno dydžius nustatė naudodama pradinio tyrimo duomenis. Be to, buvo atsižvelgta į eksportuojančių Kinijos gamintojų, kuriems kituose naujausiuose tyrimuose neseniai suteiktas RER ir kurie produktą šalies vidaus rinkoje pardavė įprastomis prekybos sąlygomis, PBA ir pelno dydžius. Pagal trečiąjį metodą nagrinėta panašioje šalyje gauta informacija apie PBA ir pelno dydžius. Tada normalioji vertė nustatyta atsižvelgiant į minėtus metodus.

         2.2.   Kinijos ir Vietnamo eksporto kainos

               (116)

               Kai produktai eksportui į Sąjungą buvo parduodami tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

               (117)

               Kai produktai eksportui į Sąjungą buvo parduodami per nesusijusias prekybos bendroves, įsikūrusias ne Sąjungos šalyse, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis to produkto, kurį susiję gamintojai pardavė eksportui prekybos bendrovėms, t. y. nesusijusiam pirkėjui, kainomis.

         2.3.   Kinijos ir Vietnamo eksporto kainų palyginimas su panašios šalies normaliąja verte

               (118)

               Taikant tą pačią metodiką, kuri taikyta per pradinį tyrimą, tų rūšių eksportuotų produktų, kurie nebuvo parduodami Brazilijos vidaus rinkoje, normaliajai vertei nustatyti naudotos panašiausių rūšių produktų pardavimo šalies vidaus rinkoje kainos. Prireikus jos buvo tinkamai pakoreguotos.

               (119)

               Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Visų pirma, atlikti tokie koregavimai, kaip nurodyta toliau.

               (120)

               Nagrinėta, ar galima koreguoti prekybos lygį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punktą. Dėl to nustatyta, kad prekybos lygiai šalies vidaus ir eksporto rinkose skyrėsi. Taigi koreguota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d–i punktus, siekiant atsižvelgti į didmenininkams Brazilijos rinkoje suteiktas nuolaidas, palyginti su trijų tiriamų Brazilijos gamintojų pardavimu tik mažmenininkams.

               (121)

               Siekiant užtikrinti teisingą Kinijos ir Vietnamo pardavimo eksportui palyginimą su Brazilijos pardavimu šalies vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą koreguota tam, kad būtų atsižvelgta į komisinių, kurie mokėti nepriklausomiems Brazilijos tarpininkams, skirtumus.

               (122)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą atliktas koregavimas, susijęs su moksliniais tyrimai ir plėtra bei dizainu, siekiant atsižvelgti į Brazilijos gamintojų patirtas sąnaudas, palyginti su Kinijos ir (arba) Vietnamo gamintojų sąnaudomis.

               (123)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą koreguota ir per ankstesnį tyrimą, siekiant atsižvelgti į avalynės gamybai naudotos odos kokybės skirtumus. Per šį tyrimą nustatyta, kad tokio koregavimo nereikia, nes Brazilijos, Kinijos ir Vietnamo eksportuotojai naudojo tokios pačios kokybės odą (žr. 87 konstatuojamąją dalį).

               (124)

               Kiti koregavimai, įskaitant koregavimus atsižvelgiant į gabenimo ir draudimo išlaidas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą, atlikti visais atvejais, kai nustatyta, kad tokie koregavimai yra pagrįsti, tikslūs ir paremti įrodymais.

               (125)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad JAV dolerio ir EUR keitimo kurso svyravimai turėjo poveikio nustatytiems dempingo skirtumams ir juos reikėjo koreguoti. Šis teiginys turėjo būti atmestas. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies j punktą tokį koregavimą galima atlikti tik jei būta ilgalaikių valiutos kurso pasikeitimų. Kai valiutos keitimo kursai laisvai svyruoja, kaip yra JAV dolerio ir EUR kursų atveju, jie nuolatos didėja ir mažėja. Šiuo atveju nebuvo nustatyta jokio ilgalaikio pasikeitimo, dėl to koregavimas nebuvo atliktas.

         2.4.   Tiriamų KLR bendrovių vykdomo dempingo nustatymas

   2.4.1.   Golden Step vykdomo dempingo nustatymas

               (126)

                  Golden Step atveju palyginus bendrovės eksporto kainą su normaliąja verte, kaip paaiškinta 111 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, nustatytas 5–16 % dempingo skirtumas.

         2.4.2.   Bendrovių, kurioms nesuteiktas RER, vykdomo dempingo nustatymas

               (127)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis dempingo skirtumas nustatytas remiantis kiekvienos rūšies produkto svertinės vidutinės normaliosios vertės ir kiekvienos rūšies produkto svertinės vidutinės eksporto kainos palyginimu. Visoms atrinktoms KLR bendrovėms apskaičiuotas vienas svertinis vidutinis dempingo skirtumas. Šis dempingo skirtumas priskirtas visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams.

               (128)

               KLR nustatytas 35–38 % CIF kainos Sąjungos pasienyje dempingo skirtumas visos šalies mastu, atsižvelgiant į Golden Step taikytą skaičiavimo metodą, kaip paaiškinta 115 konstatuojamojoje dalyje.

               (129)

               Atsižvelgiant į išvadas dėl panašios šalies pasirinkimo, dempingas taip pat apskaičiuotas taikant pirmiau nurodytą metodiką, išskyrus tai, kad Brazilijos normaliosios vertės buvo pakeistos bendradarbiaujantiems Indonezijos gamintojams nustatytomis normaliosiomis vertėmis. Taip skaičiuojant nustatytas 19–22 % dempingo skirtumas, atsižvelgiant į Golden Step taikytą skaičiavimo metodą.

         2.5.   Tiriamų Vietnamo bendrovių vykdomo dempingo nustatymas

               (130)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis dempingo skirtumas nustatytas remiantis kiekvienos rūšies produkto svertinės vidutinės normaliosios vertės ir kiekvienos rūšies produkto svertinės vidutinės eksporto kainos palyginimu. Nė vienai atrinktai bendrovei nebuvo suteiktas RER, todėl Vietnamui apskaičiuotas vienas svertinis vidutinis dempingo skirtumas. Šis dempingo skirtumas priskirtas visiems kitiems eksportuojantiems Vietnamo gamintojams.

               (131)

               Vietnamui nustatytas 43,8 % CIF kainos Sąjungos pasienyje dempingo skirtumas visos šalies mastu.

               (132)

               Kaip ir KLR atveju, dempingas taip pat apskaičiuotas taikant pirmiau nurodytą metodiką, išskyrus tai, kad Brazilijos normaliosios vertės buvo pakeistos bendradarbiaujantiems Indonezijos gamintojams nustatytomis normaliosiomis vertėmis. Taip skaičiuojant nustatytas 28,4 % dempingo skirtumas.

         2.6.   Išvada dėl nagrinėjamųjų šalių vykdomo dempingo tęsimosi

               (133)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nagrinėjamųjų šalių eksporto apimtis nuo galutinių priemonių nustatymo 2006 m. balandžio mėn. iki PTL pabaigos sumažėjo. Tvirtinta, kad šis pokytis reiškė, kad dėl nustatytų galutinių priemonių sumažėjo KLR ir Vietnamo gamybos apimtis ir gamybos pajėgumas, kad gamyba iš KLR ir Vietnamo perkelta į kitas šalis, arba kad padidėjo pardavimo tų šalių vidaus rinkose apimtis. Be to, tvirtinta, kad importo kainos sumažėjo arba nepasikeitė. Todėl šalys teigė, kad importo apimtimi ir kainomis negalima pagrįsti išvados, kad per PTL buvo toliau vykdomas dempingas dideliais kiekiais.

               (134)

               Dėl šių argumentų nepakeista išvada, kad per PTL nustatyti dideli dempingo skirtumai ir kad šie skirtumai nustatyti dėl didelės importo apimties ir didelės šiam importui tenkančios Sąjungos rinkos dalies. Todėl padaryta išvada, kad KLR ir Vietnamo kilmės nagrinėjamasis produktas toliau buvo importuojamas dempingo kainomis.

         3.   IMPORTO IŠ KLR RAIDA, JEIGU PRIEMONĖS BŪTŲ PANAIKINTOS
   3.1.   Bendrosios pastabos

               (135)

               Nagrinėta galima importo iš KLR kainų ir apimties raida.

               (136)

               Pirmiausia nustatytos PTL kainos. Duomenys gauti iš 58 bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktų užpildytų atrankos formų, kuriose nurodytos pardavimo šalies vidaus rinkoje kainos ir eksporto į Sąjungos ir trečiųjų šalių rinkas kainos. Ši informacija naudota, nes manyta, kad tai geriausias turimas informacijos apie nagrinėjamojo produkto kainas šaltinis kainų įvairiose rinkose savybėms palyginti. Šie duomenys laikyti tipiškais, nes jie buvo susiję su 22 % importo į Sąjungos rinką. Užpildytose atrankos formose nurodytos eksporto į Sąjungą kainos buvo kryžminiu būdu sutikrintos su Komisijos turima statistine informacija, nors statistinės informacijos ir nebuvo galima naudoti kainoms palyginti, nes ši informacija neaprėpė pardavimo Kinijos vidaus rinkoje ir eksporto į trečiąsias šalis kainų.

               (137)

               Nors kitas patikimas šaltinis buvo Eurostat pagrįsti duomenys, jais remiantis, kaip paaiškinta 67 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo galima palyginti kainų skirtingose rinkose.

               (138)

               Informacija apie kainas Sąjungos rinkoje gauta iš Sąjungos gamintojų atrankos duomenų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad tai buvo panašių į importuotos avalynės rūšių produktų vidutinės kainos, nes:

                           —

                           jos buvo susijusios su panašiu produktu,

                           —

                           tai buvo to paties prekybos lygio kainos,

                           —

                           jų panašūs tarptautiniai prekybos terminai (angl. incoterms),

                           —

                           jos susijusios su panašiais kiekiais.

               (139)

               Taip pat nagrinėtas tam tikrų naujų pokyčių po PTL pabaigos poveikis, nes manyta, kad jis buvo pakankamai didelis, kad turėtų poveikio dempingo tęsimosi tikimybei. Tokį tyrimą atlikti prašė ir suinteresuotosios šalys.

         3.2.   Kainų Sąjungoje ir KLR santykis

               (140)

               Užpildytose atrankos formose nurodyta, kad remiantis eksportuotojų duomenimis nustatytos kainos Kinijos vidaus rinkoje buvo mažesnės už kainas Sąjungos rinkoje. Tačiau reikėtų pažymėti, kad nebuvo galima patikrinti neatrinktų bendrovių duomenų (įskaitant su pardavimu šalies vidaus rinkoje susijusius duomenis). Todėl nebuvo galima išsamiai išnagrinėti kainų KLR vidaus rinkoje. Be to, atsižvelgiant į bendrą išvadą dėl dempingo tęsimosi, manyta, kad to nereikia.

         3.3.   Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir kainos Sąjungoje santykis

               (141)

               Užpildytose atrankos formose nurodyta, kad bendradarbiaujančių Kinijos gamintojų kainos didžiosiose trečiųjų šalių rinkose buvo mažesnės už Sąjungos rinkoje vyravusias kainas. Tai vėl reiškė, kad Kinijos gamintojai galėjo į Sąjungą eksportuoti didesnį produkto kiekį. Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, eksportuojantiems Kinijos gamintojams būtų pelningiau eksportą nukreipti į Sąjungą. Tačiau duomenų apie bendradarbiaujančių Kinijos gamintojų kainas didžiosiose trečiųjų šalių rinkose nebuvo galima patikrinti, todėl ši analizė toliau nevykdyta.

               (142)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad kitos rikos tapo patrauklesnėmis už Sąjungos rinką. Šiam tvirtinimui paremti viena šalis pateikė Kinijos muitinės statistinių duomenų analizę. Tačiau iš Komisijos analizės matyti, kad be Jungtinių Valstijų rinkos Sąjungos rinka Kinijos eksportuotojams lieka patraukliausia. Iš tiesų eksporto apimtis per laikotarpį, kurį ši šalis nagrinėjo (t. y. 2005–2008 m.), padidėjo. Jei antidempingo muitai būtų panaikinti, Sąjungos rinka taptų netgi dar patrauklesne, o eksporto apimtis dėl to veikiausiai padidėtų.

         3.4.   Eksporto į trečiąsias šalis ir KLR kainų santykis

               (143)

               Iš 58 bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių gautų užpildytų atrankos formų matyti, kad eksporto į didžiąsias trečiųjų šalių rinkas kainos yra mažesnės už jų kainas šalies vidaus rinkoje. Tačiau šių duomenų nebuvo galima patikrinti, todėl ši analizė toliau nevykdyta.

               (144)

               Be to, iš eksporto į trečiąsias šalis kainų lygio, palyginti su Brazilijos normaliąja verte, matyti, kad tos eksporto kainos iš esmės yra daug mažesnės. Tačiau, vėl dėl 140 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių, šių duomenų nebuvo galima patikrinti, todėl toliau nebeanalizuota.

               (145)

               Taigi iš turimų duomenų buvo matyti, kad yra tikimybė, jog dempingas bus vykdomas toliau.

         3.5.   Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

               (146)

               Visos atrinktos Kinijos bendrovės gamino pagal užsakymus, todėl jų gatavų prekių atsargos buvo laikomos iki išsiuntimo. Gaminama pagal užsakymus dėl to, kad avalynės sektorius kiekvieną sezoną turi derintis prie naujų mados tendencijų remiantis pirkėjų užsakymais, taigi parduoti iš atsargų negalima. Todėl, analizuojant tikimybę, kad dempingas bus vykdomas toliau, bendrovėms neturint realių atsargų šio veiksnio nebuvo galima laikyti reikšmingu.

               (147)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nepanaudoti visų 58 bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių pajėgumai sudarė apie 9 % visų jų avalynės gamybos pajėgumų. Tai sudarytų apie 14,5 mln. porų 58 bendradarbiaujančioms bendrovėms ir apie 65 mln. porų visiems eksportuojantiems gamintojams. Pastarasis skaičius – tai apie 10 % viso Sąjungoje suvartojamo kiekio (kaip nurodyta 3 lentelėje).

               (148)

               Nagrinėtas galimas šių nepanaudotų pajėgumų naudojimas. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus kainų lygių Sąjungoje, Kinijos vidaus rinkoje ir trečiųjų šalių rinkose skirtumus, Kinijos bendrovės veikiausiai turės paskatų nepanaudotus pajėgumus naudoti eksportui į Sąjungą. Kitas veiksnys, dėl kurio ES rinka yra patraukli Kinijos eksportuotojams, yra rinkos dydis.

               (149)

               Be to, reikėtų pažymėti, kad esamos surinkimo linijos gali būti naudojamos tiek kitų rūšių avalynei, pvz., STAF avalynei ir batams su batviršiais iš tekstilės, tiek nagrinėjamajam produktui gaminti. Atrinktos bendrovės ir kitos bendradarbiaujančios Kinijos bendrovės gamino didelį kiekį avalynės, kuri nėra nagrinėjamasis produktas. Dabartinis nagrinėjamojo produkto ir kitokios avalynės gamybos atskyrimas priklauso nuo vartotojų reikalavimų, Sąjungos importuotojų užsakymų ir tiekimo šaltinių politikos. Tačiau, jei priemonės būtų panaikintos, Sąjungos importuotojai tikrai iš naujo įvertintų tiekimo šaltinių politiką ir galbūt užsakytų didesnį nagrinėjamojo produkto kiekį iš Kinijos gamintojų. Dėl to galėtų padidėti nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtis.

         3.6.   Priemonių vengimo ir absorbcijos praktika

               (150)

               Kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 388/2008, dabartinių KLR taikomų priemonių vengta produktą siunčiant iš Makao. Dėl to priemonių taikymas išplėstas nagrinėjamojo produkto, kuris surenkamas ir pervežamas per Makao, siuntoms. Iš šios priemonių vengimo praktikos matyti, kad Sąjungos rinka yra patraukli eksportuojantiems Kinijos gamintojams.

         3.7.   Išvada

               (151)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad jei priemonės būtų panaikintos, tikėtina, kad dempingas būtų toliau tęsiamas. Ši išvada pagrįsta Sąjungos rinkos dydžio patrauklumu ir Sąjungos, Kinijos ir trečiųjų šalių rinkų kainų palyginimu.

               (152)

               Be to, yra daug veiksnių, kaip antai susiję kainų lygiai, nepanaudotų pajėgumų turėjimas, priemonių vengimas ir galimybė kitokios avalynės gamybą pakeisti nagrinėjamojo produkto gamyba, įrodančių, kad importo apimtis veikiausiai padidėtų, jei priemonės būtų panaikintos. Kita vertus, dėl kitų veiksnių, kaip antai pasaulinė ekonomikos krizė ir tendencija gamybą perkelti į kitas šalis, importo apimtis neišvengiamai šiek tiek sumažės. Šie veiksniai išsamiau nagrinėjami 5 dalyje (Pokyčiai po PTL).

               (153)

               Daroma išvada, kad iš KLR ir toliau bus importuojamas didelis produkto kiekis ir bus parduodama mažomis dempingo kainomis, todėl yra tikimybė, kad, jei priemonės nebebus taikomos, dempingas bus toliau vykdomas.

         4.   IMPORTO IŠ VIETNAMO RAIDA, JEIGU PRIEMONĖS BŪTŲ PANAIKINTOS
   4.1.   Bendrosios pastabos

               (154)

               Nagrinėta galima importo iš Vietnamo kainų ir apimties raida.

               (155)

               Pirmiausia nustatytos PTL kainos. Duomenys gauti iš 51 bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateiktų užpildytų atrankos formų, kuriose nurodytos pardavimo šalies vidaus rinkoje kainos ir eksporto į Sąjungos ir trečiųjų šalių rinkas kainos. Ši informacija naudota, nes manyta, kad tai geriausias informacijos apie nagrinėjamojo produkto kainas šaltinis kainų įvairiose rinkose savybėms palyginti. Šie duomenys laikyti tipiškais, nes jie buvo susiję su 82 % importo į Sąjungos rinką apimties. Užpildytose atrankos formose nurodyta informacija apie pardavimo Sąjungoje kainas kryžminiu būdu sutikrinta su Komisijos turima statistine informacija (Taric duomenys). Tačiau statistinės informacijos nebuvo galima naudoti kainoms palyginti, nes ši informacija neaprėpė pardavimo Vietnamo vidaus rinkoje ir eksporto trečiosioms šalims kainų.

               (156)

               Nors kitas patikimas šaltinis buvo Eurostat pagrįsti duomenys, jais remiantis, kaip jau paaiškinta 67 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo galima palyginti kainų skirtingose rinkose.

               (157)

               Informacija apie kainas Sąjungos rinkoje gauta iš Sąjungos gamintojų atrankos duomenų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad tai buvo panašių į importuotos avalynės rūšių produktų vidutinės kainos, nes:

                           —

                           jos buvo susijusios su panašiu produktu,

                           —

                           tai buvo to paties prekybos lygio kainos,

                           —

                           jų panašūs tarptautiniai prekybos terminai (angl. incoterms),

                           —

                           jos susijusios su panašiais kiekiais.

         4.2.   Kainų Sąjungoje ir Vietname santykis

               (158)

               Užpildytose atrankos formose nurodyta, kad remiantis eksportuotojų duomenimis nustatytos kainos Vietnamo vidaus rinkoje buvo mažesnės už kainas Sąjungos rinkoje. Tačiau reikėtų pažymėti, kad nebuvo galima patikrinti neatrinktų bendrovių duomenų (įskaitant su pardavimu šalies vidaus rinkoje susijusius duomenis). Todėl nebuvo galima išsamiai išnagrinėti kainų Vietnamo vidaus rinkoje. Be to, kaip ir KLR atveju, atsižvelgiant į bendrą išvadą dėl dempingo tęsimosi, manyta, kad to nereikia.

         4.3.   Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir kainos Sąjungoje santykis

               (159)

               Remiantis Vietnamo bendrojo statistikos biuro ir Vietnamo bendrojo muitinės departamento duomenimis (2008 m. kalendoriniams metams) apie 50 % Vietnamo eksportuojamos avalynės išsiunčiama į Sąjungos rinką. Be to, iš gautos atrankos informacijos matyti, kad per PTL bendradarbiaujantys eksportuotojai taip pat pardavė didelį produkto kiekį trečiųjų šalių rinkose.

               (160)

               Užpildytose atrankos formose nurodyta, kad bendradarbiaujančių Vietnamo gamintojų kainos didžiosiose trečiųjų šalių rinkose buvo mažesnės už Sąjungos rinkoje vyravusias kainas. Tai reiškė, kad Vietnamo gamintojai galėjo į Sąjungą eksportuoti didesnį produkto kiekį.

         4.4.   Eksporto į trečiąsias šalis ir Vietnamo kainų santykis

               (161)

               Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys gamintojai Vietnamo vidaus rinkoje pardavė mažą produkto kiekį, dėl šio palyginimo reikšmingos išvados nebuvo galima padaryti.

         4.5.   Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

               (162)

               Visos atrinktos Vietnamo bendrovės gamino pagal užsakymus, todėl vienintelės jų gatavų prekių atsargos buvo laikomos iki išsiuntimo. Gaminama pagal užsakymus dėl to, kad avalynės sektorius kiekvieną sezoną turi derintis prie naujų mados tendencijų remiantis pirkėjų užsakymais, taigi parduoti iš atsargų negalima. Todėl manoma, kad šiuo atveju atsargų kiekis nėra labai svarbus rodiklis.

               (163)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nepanaudoti visų 51 bendradarbiaujančios Vietnamo bendrovės pajėgumai sudaro apie 17 % visų jų avalynės gamybos pajėgumų. Tai sudarytų apie 34 mln. porų 51 bendradarbiaujančiai bendrovei ir apie 42 mln. porų visiems eksportuojantiems gamintojams. Pastarasis skaičius – tai apie 6 % viso Sąjungoje suvartojamo kiekio (kaip nurodyta 3 lentelėje).

               (164)

               Nagrinėtas galimas šių nepanaudotų pajėgumų naudojimas. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus kainų lygių Sąjungoje ir trečiųjų šalių rinkose skirtumus, Vietnamo bendrovės veikiausiai turės paskatų nepanaudotus pajėgumus naudoti eksportui į Sąjungą. Ši išvada pagrįsta Sąjungos rinkos dydžio patrauklumu.

               (165)

               Be to, reikėtų pažymėti, kad esamos surinkimo linijos gali būti naudojamos tiek kitų rūšių avalynei, pvz., STAF avalynei ir batams su batviršiais iš tekstilės, tiek nagrinėjamajam produktui gaminti. Atrinktos bendrovės ir kitos bendradarbiaujančios Vietnamo bendrovės gamino didelį kiekį avalynės, kuri nebuvo nagrinėjamasis produktas. Dabartinis nagrinėjamojo produkto ir kitokios avalynės gamybos atskyrimas priklauso nuo vartotojų reikalavimų, Sąjungos importuotojų užsakymų ir tiekimo šaltinių politikos. Tačiau, jei priemonės būtų panaikintos, Sąjungos importuotojai iš naujo įvertintų tiekimo šaltinių politiką ir galbūt užsakytų didesnį nagrinėjamojo produkto kiekį iš Vietnamo gamintojų. Dėl to galėtų padidėti nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimtis.

         4.6.   Išvada

               (166)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau importuojamas didelis produkto kiekis dempingo kainomis, o jei priemonės būtų panaikintos, išlieka tikimybė, kad dempingas bus tęsiamas. Ši išvada pagrįsta Sąjungos rinkos dydžio ir kainų lygio patrauklumu.

               (167)

               Be to, yra daug veiksnių, kaip antai susiję kainų lygiai, nepanaudotų pajėgumų turėjimas ir galimybė kitokios avalynės gamybą pakeisti nagrinėjamojo produkto gamyba, įrodančių, kad importo apimtis padidėtų, jei priemonės būtų panaikintos. Kita vertus, dėl kitų veiksnių, kaip antai pasaulinė ekonomikos krizė ir tendencija gamybą perkelti į kitas šalis, importo apimtis neišvengiamai šiek tiek sumažės. Šie veiksniai išsamiau nagrinėjami 5 dalyje (Pokyčiai po PTL).

               (168)

               Daroma išvada, kad iš Vietnamo ir toliau bus importuojamas didelis produkto kiekis ir bus parduodama mažomis dempingo kainomis, todėl yra tikimybė, kad, jei priemonės nebebus taikomos, dempingas bus toliau vykdomas.

         5.   POKYČIAI PO PTL

               (169)

               Taip pat nagrinėtas pokyčių po PTL poveikis, susijęs su KLR ir Vietnamu, nes laikyta, kad tie pokyčiai yra pakankamai svarbūs, kad galėtų turėti poveikio nagrinėjamosiose šalyse pagaminto ir į Sąjungos rinką eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kiekiui ir kainoms.

         5.1.   Pasaulinė ekonomikos krizė

               (170)

               Krizė prasidėjo 2008 m. antroje pusėje (t. y. pasibaigus PTL). Kai kurios šalys tvirtino, kad ji turėjo poveikio nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto gamybai ir eksportui (įskaitant eksportą į Sąjungą), nes pasaulio ir Sąjungos avalynės rinkose mažėjo suvartojamas kiekis.

         5.2.   Importo apimties ir kainų pokyčiai po PTL

               (171)

               Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad šalių tvirtinimai dėl galimo pokyčių po PTL poveikio eksporto iš nagrinėjamųjų šalių apimčiai ir Sąjungoje suvartojamam kiekiui buvo prieštaringi. Kai kurios suinteresuotosios šalys manė, kad eksporto iš nagrinėjamųjų šalių apimtis 2009 m. gali sumažėti net 25–30 %, palyginti su PTL. Kitos suinteresuotosios šalys manė, kad tokio importo apimtis nesikeis. Iš 2009 m. pirmo pusmečio Eurostato statistinių duomenų iš tiesų matyti, kad importo apimtis iš Kinijos sumažėjo 25 %, o iš Vietnamo – 28 %. Remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos kainos padidėjo 34 %, o Vietnamo – 26 %. Tačiau, atsižvelgiant į 67 konstatuojamojoje dalyje nurodytas priežastis, šių tendencijų negalima laikyti tipiškomis.

         5.3.   Sąjungos importo tiekimo šaltinių pasikeitimas iš KLR ir Vietnamo į kitas šalis

               (172)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto eksporto apimtis sumažės, nes keičiasi tiekimo Sąjungai šaltiniai – pradėta importuoti ne iš KLR ir Vietnamo, o kitų šalių, kaip antai Indonezijos, Kambodžos ir Indijos. Teigta, kad šis procesas prasidėjo po to, kai 2006 m. balandžio mėn. buvo nustatytos priemonės, ir tęsis, jei po šios peržiūros priemonės bus dar kartą nustatytos. Paminėtos ir kitos tokio pasikeitimo priežastys, pirmiausia gamybos sąnaudų padidėjimas. Teigta, kad gamybos sąnaudos Kinijoje padidėjo dėl didėjančių darbo, energijos ir vietos medžiagų sąnaudų ir aplinkos apsaugą bei darbą reglamentuojančių teisės aktų. Kaip viena priežasčių, kodėl importo šaltiniai perkelti į kitas šalis, paminėtas ir Kinijos RMB vertės padidėjimas. Teigta, kad tiekimo šaltinių kitose šalyse, o ne Vietname, ieškota todėl, kad Vietname padidėjo darbo sąnaudos ir panaikinta 3,5 % bendrosios lengvatų sistemos muito lengvata į ES importuojamiems produktams. Be to, tvirtinta, kad tiekimo šaltinius keisti iš Kinijos ir Vietnamo į kitų šalių šaltinius susidomėta dėl to, kad šalyse, kurios tapo naujais šaltiniais, pagerėjo avalynės gamybos konkurencija. Taip pat teigta, kad tiekimo šaltinius keisti buvo lengva, kadangi daugelis nagrinėjamųjų šalių gamintojų nuosavybės teise priklausė kitose Pietryčių Azijos dalyse, kaip antai Taivane ar Honkonge, esančioms bendrovėms ar buvo tų bendrovių kontroliuojami, ir kadangi avalynės tiekimą į Sąjungos rinką kontroliuoja dideli Sąjungos importuotojai, kurie turi galimybių prireikus lengvai keisti tiekimo šaltinius.

               (173)

               Nors buvo akivaizdu, kad kai kurie KLR eksportuotojai, siekdami sumažinti sąnaudas, perkėlė gamybą ir gali toliau tai daryti, gamyba kartais buvo perkeliama į kitas KLR teritorijos dalis (toliau nuo pakrantės provincijų, kuriose buvo susiformavusi tradicinė avalynės gamybos bazė). Dėl tokio gamybos perkėlimo gamyba ir eksportas iš KLR nesumažės.

               (174)

               Vietnamo atveju nemanoma, kad dėl bendrosios lengvatų sistemos skirstymo 3,5 % padidėjęs muitas yra toks didelis, kad paskatintų perkelti didelę dalį gamybos. Negalima neigti, kad toks skirstymas gali turėti tam tikro poveikio Vietnamo eksporto apimčiai, tačiau tai neturėtų turėti didelio poveikio didelių Sąjungos importuotojų sprendimams dėl tiekimo šaltinių. Primenama, kad nustačius daug didesnius nei 3,5 % dydžio antidempingo muitus tiek iš Vietnamo, tiek iš Kinijos ir toliau į Sąjungą importuotas didelis kiekis produkto.

               (175)

               Todėl manoma, kad gamybos perkėlimas nėra tokios svarbos reiškinys, kad dėl jo visiškai pasikeistų importuotojų sprendimai dėl tiekimo šaltinių.

               (176)

               Dėl importo į Sąjungą iš kitų šalių nustatyta, kad nustačius antidempingo priemones iš tiesų padidėjo importo iš tam tikrų Azijos šalių apimtis. Tačiau tai nepakeičia fakto, kad ir toliau iš dviejų tyrimo šalių į Sąjungą dempingo kainomis importuotas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis.

         5.4.   Suvartojimo Kinijos vidaus rinkoje raida

               (177)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad KLR eksporto apimtis sumažės, nes Kinijoje dėl valdžios institucijų skatinamos politikos didėja šalies vidaus rinkoje suvartojamas kiekis. Tačiau nė viena šalis nepateikė įrodymų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti numatomą suvartojimo augimą, be to, suvartojimo augimo vertinimą dar labiau apsunkina ekonomikos krizė.

               (178)

               Galima manyti, kad dėl pastarojo Kinijos ekonomikos augimo šalies vidaus rinkoje suvartojamas avalynės kiekis, bent per vidutinės trukmės laikotarpį, šiek tiek padidės, tačiau nepateikta įrodymų, kad dėl šio augimo (toliau) mažėtų eksporto į Sąjungą apimtis.

         5.5.   Išvada

               (179)

               Dėl ekonomikos krizės mažėja importo iš nagrinėjamųjų šalių į Sąjungą apimtis. Tačiau galima manyti, kad ekonomika atsigaus, o tada pardavimo apimtis padidės. Net jei išsipildytų 2009 m. prognozė, kad eksporto apimtis sumažės 25–30 % apskritai, iš KLR importuojamas kiekis vis tiek sudarytų 80 mln. porų arba daugiau nei 10 % Sąjungos rinkos, o iš Vietnamo – 48 mln. porų arba apie 7 % Sąjungos rinkos.

               (180)

               Dėl Sąjungos importo tiekimo šaltinių pasikeitimo nustatyta, kad iki šio meto stebėtas pasikeitimas neturėjo lemiamo poveikio ir kad nėra požymių, jog netolimoje ateityje pasikeistų iki šiol stebėtos tendencijos.

               (181)

               Per PTL nagrinėjamosios šalys į Sąjungą ir toliau eksportavo dempingo kainomis. Atsižvelgiant į ekonomikos krizę, (numatomą) paklausos sumažėjimą ir neturint informacijos apie importo kainas po PTL, kuriomis remiantis būtų galima tai paneigti, pagrįstai manoma, kad ir toliau bus eksportuojama dempingo kainomis.

               (182)

               Atsižvelgiant į nustatytuosius faktus, susijusius su pokyčiais per PTL ir po PTL, daroma išvada, kad yra tikimybė, kad dempingas tęsis.

         D.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS ATSKLEIDUS INFORMACIJĄ

               (183)

               Atskleidus išvadas gauta daug pastabų. Tačiau nebuvo tokių pastabų, dėl kurių reikėtų pakeisti išvadas. Pateikti tokie pagrindiniai argumentai.

         1.   PANAŠIOS ŠALIES PARINKIMAS

               (184)

               Kai kurios šalys pakartojo pastabas dėl panašios šalies parinkimo, kurias pateikė atliekant tyrimą. Jos pakartojo inter alia nuomonę, kad Brazilija buvo netinkamas pasirinkimas dėl to, kad jos rinka labai apsaugota taikant tarifus ir neautomatinę licencijų išdavimo sistemą, dėl geresnio socialinio ir ekonominio išsivystymo lygio nei Kinijoje ir Vietname, tariamos specializacijos moteriškos avalynės gamyboje ir tariamos dempingo praktikos. Komisija į šias pastabas jau atsižvelgė ir jas išsamiai nagrinėjo atskleisdama nustatytuosius faktus ir šio reglamento 68–108 konstatuojamosiose dalyse. Išanalizavus aiškiai nustatyta, kad Brazilijos pasirinkimas panašia šalimi šiuo atveju buvo tinkamiausias.

         2.   ATRINKTŲ BENDROVIŲ TIPIŠKUMAS

               (185)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrinkti eksportuotojai buvo ne tokie tipiški, kaip nurodyta 15 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, nes dempingo skirtumas apskaičiuotas remiantis 4 iš 12 PTL mėnesių. Primenama, kad šią metodiką Komisija paprastai taiko priemonių galiojimo termino peržiūrose, kai reikia nustatyti, ar dempingas tęsiasi arba ar yra tikimybė, kad dempingas kartosis. Atlikus tyrimą vietoje įsitikinta, kad 4 mėnesiai buvo tipiškas visų 12 mėnesių laikotarpis. Tai atlikta lyginant pateiktus 4 mėnesių sąnaudų ir kainų duomenis su likusių 8 mėnesių duomenimis. Be to, atrinkti 4 mėnesiai – tai paskutinis kiekvieno ketvirčio mėnuo, taigi šie atrinkti mėnesiai tolygiai paskirstyti per 12 mėnesių laikotarpį. Todėl Komisija nesutinka, kad dėl taikomo metodo sumažėjo atrinktų bendrovių tipiškumas.

         3.   PRODUKTO KLASIFIKAVIMAS IR PALYGINAMUMAS

               (186)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad taisydama bendradarbiaujančių eksportuotojų padarytas klaidas, susijusias su PKN, kaip minėta 59 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pakeitė pradiniu atveju taikytą metodiką. Šis teiginys buvo nepagrįstas. Komisija kai kurių eksportuotojų padarytas klaidas, susijusias su neteisingu PKN klasifikavimu, taisė būtent todėl, kad siekė taikyti pradiniu atveju patvirtintą PKN sistemą.

               (187)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad produktų PKN tiesioginio atitikimo lygis buvo nepakankamas ir kad labai panašių PKN taikymas yra netinkama praktika. Šio tvirtinimo priimti negalima. Ši sistema jau taikyta per pradinį tyrimą. Per šį tyrimą šalims siųsdama atskleistus nustatytus konkrečius faktus Komisija pridėjo atitikmenų lenteles, kuriose kiekvienu atveju, kai naudojamas panašus PKN, yra paaiškinta, kodėl taip padaryta. Naudojant labai panašius PKN užtikrinamas teisingas Brazilijos modelių ir eksportuojančių šalių parduotų modelių palyginimas. Prireikus, pagal panašius PKN nustatytos normaliosios vertės taip pat tinkamai pakoreguotos. Be to, nė viena šalis nepateikė pastabų dėl galimo netikslumo, susijusio su panašiausio PKN naudojimu.

         4.   DEMPINGO SKAIČIAVIMAS

               (188)

               Kai kurios šalys nurodė, kad dempingo skaičiavimas naudojant Indonezijos, kaip panašios šalies duomenis, buvo neteisingas, nes naudoti duomenys buvo nepatikrinti ir tinkamai nepakoreguoti. Komisija išnagrinėjo Indonezijos bendrovių pateiktus duomenis, kuriuos naudoti siūlė kelios šalys. Neprašyta atlikti jokių koregavimų, todėl Komisija nemanė, kad reikėtų koreguoti. Bet kuriuo atveju primenama, kad šiuo konkrečiu atveju Indonezijos duomenys naudoti tik tam, kad kryžminiu būdu būtų patikrintos dėl Brazilijos padarytos išvados.

         5.   DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

               (189)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad iš sumažėjusios importo iš Kinijos ir Vietnamo apimties 2005–2008 m. (importo apimtis mažėjo ir po TL) ir per tą patį laikotarpį padidėjusių importo kainų matyti, kad nėra tikimybės, kad žalingas dempingas tęstųsi. Primenama, kad importui iš Kinijos ir Vietnamo per PTL teko daugiau nei 28 % Sąjungos rinkos dalies, o tai labai didelis rodiklis. Pažymima, kad importo iš Kinijos ir Vietnamo apimtis absoliučiais skaičiais per PTL buvo didesnė nei per pradinį TL, per kurį, kaip jau nustatyta, buvo vykdomas žalingas dempingas. Be to, išnagrinėjus atrinktų eksportuotojų patikrintus duomenis nustatyta, kad nuo 2006 m. kainos mažėjo.

               (190)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Kinijoje ir Vietname padidėjo gamybos sąnaudos ir dėl to sumažėjo bendrovių keliamas konkurencinis pavojus. Komisijos nuomone, kadangi Kinija ir Vietnamas nėra rinkos ekonomikos šalys, sąnaudų padidėjimas nebūtinai reiškia, kad pasaulinėje rinkoje turi būti prarastas konkurencingumas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad abiem šalims toliau tenka didelė ES rinkos dalis ir todėl jos abi toliau kelia pavojų.

               (191)

               Kai kurios šalys priminė, kad ES pritarė, jog importo apimtis po PTL sumažėjo dėl ekonomikos krizės, tačiau nepritarė tam, kad tai buvo lemiamas veiksnys sprendžiant dėl dempingo pasikartojimo tikimybės. Kaip paaiškinta 179 ir 180 konstatuojamosiose dalyse, ekonomikos krizė nepatvirtinta lemiamu veiksniu dėl to, kad po PTL importo apimtis dempingo kainomis vis tiek yra labai didelė ir jai tenka didelė ES rinkos dalis. Akivaizdu, kad labai tikėtina, jog eksporto apimtis dempingo kainomis ir ateityje bus didelė.

               (192)

               Kai kurios šalys nesutiko, kad Sąjungos rinka yra patraukli, ir tvirtino, kad kitos rinkos, ypač Jungtinių Valstijų ir iš dalies Rusijos rinkos, yra tiek pat patrauklios Kinijos ir Vietnamo eksportuotojams. Be to, minėta, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į šalies pateiktas pastabas dėl planuojamo didelio Kinijos rinkos augimo. Komisija šį klausimą išnagrinėjo ir nustatė, kad Sąjungos rinka yra viena patraukliausių rinkų Kinijos eksportuotojams. Jei antidempingo muitai būtų panaikinti, Sąjungos rinka taptų netgi dar patrauklesne, o eksporto apimtis dėl to veikiausiai padidėtų. Dėl planuojamo suvartojimo didėjimo Kinijoje, Komisija nagrinėjo šalies pateiktą informaciją, tačiau nusprendė, kad ji nepakankama, kad išvados būtų pakeistos. Net jei galima tikėtis, kad suvartojamas kiekis didės, nėra pagrįstų įrodymų, kad jis padidėtų tiek, kad dėl jo labai sumažėtų eksportas. Tuo remiantis šį argumentą teko atmesti.

         E.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

   1.   SĄJUNGOS GAMYBA IR PADĖTIS

               (193)

               APK prašymą atlikti peržiūrą pateikė Sąjungos gamintojų, kurie per PTL pagamino daugiau nei 25 % nagrinėjamojo produkto Sąjungoje, vardu.

               (194)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad daug APK narių, kurie tikriausiai pritarė skundui, patys pradėjo importuoti didelį kiekį produkto iš nagrinėjamųjų šalių. Be to, teigta, kad Sąjungoje jau nebevyko didelio masto „tikroji“ gamyba. Šiam tvirtinimui pagrįsti įrodymų nebuvo pateikta.

               (195)

               Šiomis aplinkybėmis, norint nustatyti visą Sąjungos gamybos apimtį ir tai, ar pritarta tyrimui, naudotasi visa turima informacija, taip pat skunde nurodyta informacija, iš Sąjungos gamintojų ir nacionalinių asociacijų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus gautais duomenimis ir bendraisiais gamybos statistiniais duomenimis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nė vienas skundą pateikęs Sąjungos gamintojas neturėtų būti išbrauktas iš Sąjungos gamybos apibrėžties, nes remiantis skunde pateikta informacija nenustatyta, kad kuris nors šių gamintojų būtų susijęs su eksportuojančiais nagrinėjamųjų šalių gamintojais, o jų importo iš nagrinėjamųjų šalių (jei toks buvo vykdomas) apimtis buvo labai nedidelė. Kiekviena susijusi bendrovė importavo ne daugiau kaip 25 % jos Sąjungoje pagaminamo produkto kiekio.

               (196)

               Kaip išsamiai nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, nustatyta, kad viena atrinkta Sąjungos pramonės bendrovė nagrinėjamuoju laikotarpiu sustabdė gamybą Sąjungoje. Svarstyta, ar tą bendrovę reikėtų išbraukti iš Sąjungos pramonės apibrėžties. Tačiau šios bendrovės svarba, palyginti su bendra gamybos apimtimi ir kitomis atrinktomis bendrovėmis, buvo labai nedidelė (7). Todėl, net jei ši bendrovė būtų išbraukta iš Sąjungos pramonės apibrėžties, bendras Sąjungos pramonės padėties vaizdas nepasikeistų.

               (197)

               Apskritai, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje ir toliau gaminamas didelis odinės avalynės kiekis – gamintojai veikia keliose valstybėse narėse, jų bendrovėse dirba apie 262 000 darbuotojų. Avalynės gamybos sektorių sudaro apie 18 000 MVĮ, kurios daugiausia įsikūrusios septyniose Europos šalyse, o pagrindinės bendrovės susitelkusios trijose pagrindinėse produktą gaminančiose šalyse.

               (198)

               Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi tai pačiai grupei priklausančios bendrovės buvo susijusios su eksportuojančiais KLR gamintojais, o pati bendrovių grupė importavo didelį nagrinėjamojo produkto kiekį, taip pat iš susijusių KLR eksportuotojų. Todėl šios bendrovės nebuvo priskirtos Sąjungos gamybos apibrėžčiai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

               (199)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, per PTL iš viso pagamino 366 mln. porų batų.

               (200)

               Kadangi prašymui pritarę Sąjungos gamintojai pagamina daugiau nei 25 % produkto Sąjungoje ir nėra kitos grupės, kuri pagamintų tiek pat arba daugiau produkto, daroma išvada, kad prašymui pritaria didžioji Sąjungos pramonės dalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

         2.   SĄJUNGOS GAMYBOS STRUKTŪRŲ RAIDA

               (201)

               Šios peržiūros duomenys yra susiję su 27 Sąjungos valstybėmis narėmis, o per pradinį tyrimą nagrinėti 25 valstybių narių duomenys. Rumunija, kuri į Sąjungą įstojo 2007 m., yra svarbi šalis gamintoja. Tačiau didelė dalis šios šalies produkcijos – tai žaliavos perdirbimas už paslaugos mokestį (vadinamasis žaliavų perdirbimas į produktą) kitoms bendrovėms Sąjungoje. Todėl tikrosios gamybos Rumunijoje įtaka bendrai Sąjungos gamybai ir kitiems rodikliams yra labai nedidelė. Tokią pačią nedidelę įtaką daro ir Bulgarija. Taigi ES plėtra šiuo atžvilgiu didelės įtakos neturėjo.

               (202)

               Sąjungos avalynės sektoriuje yra daug labai mažų (kuriose dirba mažiau nei 10 darbuotojų) ir mažų įmonių tinklų. Bendrovės, kuriose dirba daugiau nei 500 darbuotojų, yra išimtys, jose įdarbintas tik nedidelis skaičius visų šio sektoriaus darbuotojų. Labai mažos ir mažos įmonės turi privalumų, nes jos yra lankstesnės ir lengviau prisiderina prie rinkos paklausos pokyčių, tačiau, kita vertus, jos yra finansiškai pažeidžiamesnės dėl tarptautinės konkurencijos ir ekonomikos nuosmukio.

               (203)

               Gamybos struktūros, palyginti su padėtimi, kuri buvo nustatyta per pradinį tyrimą, labai pasikeitė. Spaudžiami tarptautinės konkurencijos daug gamintojų išnyko – kai kurie iš viso, kai kurie tapo produkcijos platintojais Azijos šalyse ir arčiau savo šalies (Bosnijoje, Kroatijoje, Maroke, Tunise, Serbijoje). Kiti nusprendė dalį gamybos proceso perkelti į kitą Sąjungos vietą (Rumuniją, Vengriją, Lenkiją).

               (204)

               Keisdami verslo modelį daugelis veiklos vykdytojų taip pat sujungė gamybos infrastruktūrą grupuodami gamybos etapus per lanksčias subrangos su kitais gamintojais sutartis. Pagal tokią sistemą pagrindinė bendrovė sukuria dizainą, parūpina žaliavų (tai lieka pagrindinės bendrovės nuosavybe), o gamybos paslaugas (arba vieną ar daugiau gamybos etapų, kaip antai siuvimą) užsako geografinėje kaimynystėje įvairiose specializuotose labai mažose bendrovėse, tokiu būdu suteikdama joms nuolatinės sezoninės veiklos ir sutardama dėl kiekių. Proceso pabaigoje pagrindinė bendrovė sumoka mokestį už subrangovų atliktą darbą.

               (205)

               Kai kurios įmonės taip pat keitė verslo modelį – pradėjo gaminti didesnės vertės produktus prabangos produktų rinkos segmentui. Tokiu būdu kai kurie didžiausi Sąjungos gamintojai rado naujų galimybių sukurdami nuosavą prekės ženklą. Kai kurie tokie gamintojai, jei įmanoma, naudojasi vieno prekės ženklo parduotuvėmis, turinčiomis frančizę, kai kuriems kitiems pavyko sutarti su nepriklausomomis parduotuvėmis, kuriose dalis vietos palikta jų prekės ženklui.

               (206)

               Daug šios grupės bendrovių pakeitė ir savo platinimo politiką prioritetą skirdamos mažmenininkams (arba net pačių vykdomai mažmeninei prekybai), o ne pardavimui didmenininkams. Apskritai iš šių pokyčių matyti, kad sektoriuje kartu veikia skirtingi verslo modeliai.

               (207)

               Minėti pokyčiai siekiant grupuoti gamybą, gaminti aukštesnio lygio produktų rinkos segmentui ir keisti platinimo politiką leido lanksčiau ir veiksmingiau jungti išteklius, kad būtų galima pasinaudoti masto ekonomija. Tai padidino ir gamintojų gebėjimą iš bankų sistemos gauti reikiamų finansinių priemonių.

               (208)

               Iš šių pokyčių matyti, kad sektoriuje kartu veikia skirtingi verslo modeliai. Didelė dalis pramonės įmonių vis dar yra pradiniame verslo modelio keitimo etape, joms reikia daugiau laiko procesui užbaigti. Antroji įmonių, kurios pakeitė verslo modelį, grupė per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo, tačiau tos įmonės vis tiek nesugebėjo išnaudoti visų galimybių, atsiradusių rinkoje sumažėjus gamintojų skaičiui, kaip to buvo galima tikėtis.

         F.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   SUVARTOJIMAS SĄJUNGOS RINKOJE

      3   lentelė

      Suvartojimas Sąjungos rinkoje

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               Suvartojimas (tūkst. porų)

               724 553

               690 285

               674 826

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               95

               93

               (209)

               Suvartojamas kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 7 %, t. y. nuo 725 mln. porų 2006 m. iki 675 mln. porų per PTL.

               (210)

               Suvartojamo kiekio mažėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į tuo pačiu metu padidėjusį suvartojamą kitų rūšių batų, kurie nepriskiriami produkto apibrėžtajai sričiai (pvz., iš tekstilės, gumos ir plastikų), kiekį. Tiksliau batų iš tekstilės, gumos ir plastikų suvartojamas kiekis per tą patį laikotarpį padidėjo 23 %. Tai rodo, kad susikeitė dvi kategorijos produktų, o tai susiję ir su mados tendencijomis (maišytų sintetinių ir odinių batų arba sintetinių batų su į odą panašia medžiaga išpopuliarėjimas). Tačiau, kadangi kitų rūšių avalynės suvartojamas kiekis padidėjo daug daugiau (23 %) nei sumažėjo odinės avalynės suvartojamas kiekis (7 %), negalima daryti išvados, kad tekstilės ir kitų medžiagų avalynė būtų labai pakeitusi odinę avalynę. Be to, vidutinės kitų rūšių avalynės importo kainos yra per pusę mažesnės už odinės avalynės importo kainas, ir iš šio kainų skirtumo akivaizdu, kad jei šių dviejų rūšių avalynė būtų lengvai pakeičiama, tuomet daug brangesnės odinės avalynės segmentas būtų išnykęs. Tačiau iš viešo rinkos tyrimo (8) matyti, kad su odiniais batais susijusi padėtis rinkoje išliko tvirta. Iš tiesų paaiškėjo, kad vartotojai dabar perka beveik tiek pat odinių batų kaip anksčiau, tačiau, be to, jie dar perka daug daugiau batų iš tekstilės ir sintetikos.

         2.   DABARTINIS IMPORTAS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ
   2.1.   Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis per PTL

      4   lentelė

      Visa importo iš tyrimo šalių apimtis

               Pradinis TL

               2005 m.

               2006 m.

               2007 m. (9)

               PTL (9)

               KLR (tūkst. porų)

               63 403

               183 568

               157 560

               123 016

               125 052

               Indeksas 2006 m.

               100

               78

               79

               Indeksas: Pradinis TL = 100

               100

               292

               251

               195

               198

               Rinkos dalys

               8,8 %

               22,9 %

               21,6 %

               17,8 %

               18,5 %

               Vietnamas (tūkst. porų)

               102 625

               100 619

               79 427

               62 503

               68 852

               Indeksas 2006 m.

               100

               79

               87

               Indeksas: pradinis TL = 100

               100

               98

               77

               61

               67

               Rinkos dalys

               14,2 %

               12,6 %

               11,0 %

               9,1 %

               10,2 %

               (211)

               Bendra importo iš Kinijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 157 iki 125 mln. porų, arba nuo 21,6 iki 18,5 % Sąjungos rinkos dalies.

               (212)

               Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, baigus taikyti kvotų sistemą (2005 m. sausio 1 d.) labai padidėjo importo iš Kinijos apimtis mažomis importo kainomis, palyginti su pradiniu TL. Nustačius priemones importo apimtis sumažėjo ir 2007 m. bei per PTL stabilizavosi – buvo importuojama apie 120 mln. porų, t. y. beveik du kartus daugiau nei per pradinį TL.

               (213)

               Be to, reikėtų pabrėžti, kad atlikus priemonių vengimo tyrimą nustatyta, kad priemonių buvo vengiama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnyje, per Makao importuojant Kinijos produktus dempingo kainomis, ir taip mažintas tokių priemonių taisomasis poveikis. Tai rodo, kad Sąjungos rinka ir toliau buvo labai svarbi eksportuojantiems Kinijos gamintojams.

               (214)

               Importo iš Vietnamo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nuo 79 iki 69 mln. porų. Nepaisant 13 % sumažėjimo, palyginti su pradiniu TL, importo lygis yra aukštas, o tokiam importui tenkanti rinkos dalis per PTL nekito ir buvo apie 10 %.

               (215)

               2006 m. iš Kinijos ir Vietnamo kartu importuota 237 mln. porų, 2007 m. – 185 mln. porų, per PTL – 194 mln. porų. Nors per nagrinėjamąjį laikotarpį importo apimtis sumažėjo, importo lygis vis dar yra didesnis už importo lygį, dėl kurio buvo nustatytos priemonės (166 mln. porų). Bendra importui iš Kinijos ir Vietnamo tenkanti rinkos dalis per laikotarpį sumažėjo nuo 32,7 iki 28,7 %, tačiau vėl – rinkos dalis per PTL buvo daug didesnė nei 23 % rinkos dalis per pradinį TL.

         2.2.   Nagrinėjamojo importo dempingo kainomis poveikio bendras vertinimas

               (216)

               Komisija svarstė, ar importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kainomis poveikį reikėtų vertinti bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais. Šiame straipsnyje nustatyta, kad kai atliekant antidempingo tyrimus tuo pačiu metu nagrinėjamas importas iš dviejų ar daugiau šalių, tokio importo poveikis vertinamas bendrai tik tada, jeigu nustatoma, kad a) dempingo skirtumas, nustatytas importui iš kiekvienos šalies, yra didesnis nei pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtas de minimis, o importo iš kiekvienos šalies apimtis nėra nereikšminga, ir b) atsižvelgiant į importuojamų produktų konkurencijos sąlygas ir importuojamų produktų konkurencijos su panašiu Sąjungos produktu sąlygas importo poveikį tikslinga vertinti bendrai.

               (217)

               Šiuo atžvilgiu visų pirma nustatyta, kad kiekvienai nagrinėjamajai šaliai nustatyti dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis. Be to, importo dempingo kainomis iš kiekvienos šių šalių apimtis nebuvo nereikšminga, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Iš tikrųjų importo iš KLR ir Vietnamo apimtis sudarė atitinkamai apie 18 ir 10 % Sąjungoje suvartojamo kiekio per PTL.

               (218)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad konkurencijos tarp dempingo kainomis importuojamų produktų sąlygos buvo panašios į dempingo kainomis importuojamų produktų konkurencijos su panašiu Sąjungos produktu sąlygas. Nustatyta, kad nepaisant kilmės šalies avalynė su batviršiais iš odos, kurią gamina ir (arba) parduoda nagrinėjamosios šalys ir kurią gamina ir (arba) parduoda Sąjungos pramonė, konkuruoja tarpusavyje, nes šios avalynės pagrindinės savybės yra panašios, vartotojo požiūriu tokią avalynę galima pakeisti, be to, ji platinama tais pačiais platinimo kanalais. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importo iš abiejų šalių apimtis keitėsi vienodai: nuo 2006 m. iki PTL pabaigos importo iš abiejų šalių apimtis sumažėjo apytikriai 10–25 %. Importo iš šių dviejų šalių kainos yra vienodo dydžio. Be to, nustatyta, kad, lyginant pagal prekybos lygį, dėl šių kainų priverstinai mažintos Sąjungos pramonės kainos.

               (219)

               Tuo remiantis daroma išvada, kad įvykdytos visos bendro vertinimo sąlygos ir kad dėl to, atliekant žalos analizę, nagrinėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kainomis poveikį reikėtų vertinti bendrai.

         2.3.   Importuojamo nagrinėjamojo produkto kainų kaita ir dinamika

      5   lentelė

      Iš tyrimo šalių importuojamo produkto kainų kaita

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               KLR (EUR už porą)

               8,4

               8,4

               8,5

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               99

               103

               Vietnamas (EUR už porą)

               10,2

               9,7

               9,5

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               96

               94

                  Šaltinis: Eurostatas

               (220)

               Vidutinės importo iš Kinijos kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nesikeitė ir buvo apie 8,4 EUR už porą. Tai apytikriai 20 % didesnė kaina, nei pradinio TL kaina (7,2 EUR). Vidutinės importo iš Vietnamo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir per PTL siekė apie 9,2 EUR, kaip ir per pradinį TL. Tačiau vertinant su vidutinėmis kainomis susijusias tendencijas neatsižvelgiama į produkto asortimento pokyčius, kurie galėjo būti per nagrinėjamąjį laikotarpį.

         2.4.   Priverstinis kainų mažinimas

               (221)

               Priverstiniam kainų mažinimui skaičiuoti naudotas toks pat metodas, kaip per pradinį tyrimą. Importo iš atrinktų eksportuojančių gamintojų kainos, įskaitant antidempingo muitus, palygintos su Sąjungos pramonės kainomis, remiantis svertiniais panašių rūšių produktų vidurkiais per PTL. Sąjungos pramonės kainos pakoreguotos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir palygintos su CIF importo kainomis Sąjungos pasienyje pridėjus antidempingo muitus ir įprastus muitus. Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus lengvatų ir nuolaidų sumas. Norint atlikti teisingą palyginimą, koreguota siekiant atsižvelgti į sąnaudas, kurias importuotojai patyrė Sąjungoje, kaip antai su dizainu, žaliavos pasirinkimu ir pan. susijusios sąnaudos, kurios kitu atveju importo kainoje neatsispindėtų. Tai buvo pagrįsta, nes importuota avalynė gaminama pagal užsakymą remiantis pačių importuotojų pateiktomis specifikacijomis (žaliava, dizainas).

               (222)

               Remiantis bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainomis, kiekvienos šalies priverstinio kainų mažinimo skirtumai, išreikšti Sąjungos pramonės kainų procentine dalimi, yra tokie:

                  6   lentelė

                  Priverstinio kainų mažinimo skirtumai

                           Šalis

                           Priverstinis kainų mažinimas

                           KLR

                           31,9 %

                              Golden Step (KLR)

                           37,1 %

                           Vietnamas

                           38,9 %

         3.   IMPORTAS IŠ TREČIŲJŲ ŠALIŲ
   3.1.   Importo apimtis, rinkos dalis ir kainos PTL

      7   lentelė

      Importo iš trečiųjų šalių apimtis

               Apimtis

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               Indija (mln. porų)

               50

               55

               56

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               111

               112

               Rinkos dalis

               7 %

               8 %

               8 %

               Indonezija (mln. porų)

               20

               29

               31

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               144

               158

               Rinkos dalis

               3 %

               4 %

               5 %

               Brazilija (mln. porų)

               21

               22

               21

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               102

               98

               Rinkos dalis

               3 %

               3 %

               3 %

               Tailandas (mln. porų)

               11

               12

               12

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               108

               107

               Rinkos dalis

               2 %

               2 %

               2 %

               Tunisas (mln. porų)

               10

               12

               12

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               124

               130

               Rinkos dalis

               1 %

               2 %

               2 %

               Marokas (mln. porų)

               10

               10

               10

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               99

               98

               Rinkos dalis

               1 %

               1 %

               1 %

               Kitos šalys (mln. porų)

               63

               67

               59

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               107

               93

               Rinkos dalis

               9 %

               10 %

               9 %

               Iš viso (mln. porų)

               185

               207

               201

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               112

               109

               Rinkos dalis

               26 %

               30 %

               30 %

      8   lentelė

      Importo iš trečiųjų šalių vertė

               Vertė

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               Indija (EUR už porą)

               11,34

               11,67

               11,98

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               103

               106

               Indonezija (EUR už porą)

               9,98

               10,06

               9,67

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               101

               97

               Brazilija (EUR už porą)

               15,8

               15,78

               16,83

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               100

               107

               Tailandas (EUR už porą)

               12,56

               13,54

               13,55

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               108

               108

               Tunisas (EUR už porą)

               12,76

               13,2

               13,39

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               103

               105

               Marokas (EUR už porą)

               14,6

               15,05

               14,98

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               103

               103

               Kitos šalys (EUR už porą)

               14,64

               14,25

               15,26

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               97

               104

               Iš viso (EUR už porą)

               13,16

               13,07

               13,40

               indeksas: 2006 m. = 100

               100

               99

               102

               (223)

               Kaip nurodyta pirmiau, bendra importo iš trečiųjų šalių apimtis, vertinant absoliučiais skaičiais, per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Iš viso 2006 m. importuota 185 mln. porų, o per PTL – 201 mln. porų, tokiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 26 iki 30 % per PTL.

               (224)

               Tačiau importo iš trečiųjų šalių kainos vidutiniškai 34 % didesnės už Kinijos kainas ir 28 % – už Vietnamo kainas.

         G.   SĄJUNGOS PRAMONĖS EKONOMINĖ PADĖTIS

   1.   PIRMINĖS PASTABOS

               (225)

               Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei.

               (226)

               Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgiant į sektoriaus savitumą ir didelį skundą pateikusių Sąjungos gamintojų skaičių, turėjo būti taikomos atrankos nuostatos. Siekiant išnagrinėti žalą, šiais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:

                           —

                           makroekonominiai elementai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas, našumas, augimas, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) buvo įvertinti visos Sąjungos pramonės lygiu, remiantis iš Sąjungos gamintojų nacionalinių asociacijų ir atskirų bendrovių surinkta informacija. Šie veiksniai buvo sutikrinti kryžminiu būdu, jei įmanoma, su bendra informacija, gauta iš susijusių oficialių statistinių duomenų;

                           —

                           mikroekonominiai elementai (atsargos, pardavimo kainos, grynųjų pinigų srautas, pelningumas, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą, investicijos ir darbo užmokestis) buvo nagrinėjami atskirų bendrovių, t. y. atrinktų Sąjungos gamintojų, lygiu.

         2.   MAKROEKONOMINIAI RODIKLIAI
   2.1.   Produkcija, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

      9   lentelė

      Gamybos pajėgumai ir jų naudojimas

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               Gamyba (tūkst. porų)

               390 314

               383 692

               365 638

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               98

               94

               Pajėgumas (tūkst. porų)

               551 844

               571 663

               564 091

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               104

               102

               Pajėgumų naudojimas

               71 %

               68 %

               66 %

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               95

               92

                  Šaltinis: duomenys, susiję su 27 ES valstybėmis narėmis. Prodcom, kaip patvirtinta iš atskirų gamintojų ir gamintojų asociacijų gautais duomenimis. Pastaba: kaip paaiškinta 23 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo 18–21 % mažesnė nei pradžioje nurodyta dėl vieno konkretaus gamintojo padėties. Remiantis turima informacija nebuvo galima nustatyti, kad su šiuo gamintoju susiję nustatyti faktai turėtų būti taikomi visam sektoriui. Tačiau išnagrinėta galimybė, kad nustatyti faktai apie mažesnę gamybos apimtį gali pasitvirtinti visos Sąjungos gamybos atžvilgiu. Norint patikrinti šios galimybės poveikį, jei ji būtų taikoma visos Sąjungos gamybos atžvilgiu, atliktas kryžminis patikrinimas, remiantis prielaida, kad visa Sąjungos gamybos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo 20 % mažesnė. Pažymima, kad skirtumas tarp tyrimui atrinktų bendrovių gamybos apimties ir pradžioje nurodytos gamybos apimties per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė, o jeigu keitėsi – tik nežymiai. Todėl nustatyta, kad su šiuo konkrečiu nagrinėjimu susijusioms bendroms žalos veiksnių tendencijoms (rinkos dalis, našumas ir pan.) poveikis nebūtų padarytas.

               (227)

               Gamybos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 6 %, labai panašiai kaip per tą patį laikotarpį sumažėjo odinių batų suvartojamas kiekis.

               (228)

               Kai kurios importuotojams ir mažmenininkams atstovaujančios suinteresuotosios šalys, nepateikdamos jokių įrodymų, tvirtino, kad gamybos apimties sumažėjimą Sąjungoje reikėtų vertinti kaip teigiamą požymį, o ne kaip ženklą, kad Sąjungos pramonei per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo toliau daroma žala. Šių šalių teigimu, gamybos apimtis sumažėjo dėl sąmoningo Sąjungos pramonės vykdomo racionalizavimo proceso, kai žemesnio lygio produktų rinkos segmento buvo atsisakyta dėl vidutinio ir aukšto lygio produktų rinkos segmento, kuriame Sąjungos pramonė visada buvo konkurencinga.

               (229)

               Tačiau šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti, kaip jau nustatyta per pradinį tyrimą, kad daugelis Sąjungos gamintojų išnyko, nes jie negalėjo konkuruoti su importu dempingo kainomis, o nebūtinai dėl būdingo ar struktūrinio konkurencingumo trūkumo. Taigi tvirtinimas, kad Sąjungos gamybos apimties mažėjimą reikia vertinti kaip teigiamą požymį, atmetamas.

               (230)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas nepasikeitė, o tai rodo, kad žala nebuvo daroma.

               (231)

               Kaip jau nuspręsta per pradinį tyrimą, realieji pajėgumai šiame sektoriuje labai priklauso nuo turimų darbuotojų skaičiaus, o ne nuo techninių gamybos linijos įrenginių pajėgumų. Dėl to pajėgumus geriausia vertinti pagal užimtumo lygį, kaip išsamiai išdėstyta 2.3 dalyje. Bet kuriuo atveju, priešingai nei teigė šalys, atlikus tyrimą nustatyta, kad pajėgumų naudojimas vertinant pagal techninį pajėgumą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 71 iki 66 %, todėl tvirtinimas, kad nekintantis pajėgumų naudojimas rodo, kad žalos nėra, atmetamas.

         2.2.   Parduotas kiekis ir rinkos dalis

      10   lentelė

      Parduotas kiekis ir rinkos dalis

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               Pardavimas (tūkst. porų)

               302 784

               298 116

               279 865

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               98

               92

               Rinkos dalys

               41,8 %

               43,2 %

               41,5 %

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               103

               99

               (232)

               Sąjungos pramonės parduotas kiekis, vertinant absoliučiais skaičiais, per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 8 %. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad per tą patį laikotarpį suvartojamas kiekis sumažėjo 7 %, Sąjungos pramonei pavyko išlaikyti tokią pačią rinkos dalį. Palyginti su padėtimi per pradinį tyrimą, kai parduotas kiekis sumažėjo 33 %, akivaizdu, kad nustačius priemones sustabdytas nevaldomas parduoto kiekio ir rinkos dalies mažėjimas.

               (233)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žala nebuvo daroma, nes Sąjungos pramonės užimama rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės užimama rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį keitėsi nežymiai. Be to, kaip išsamiai aprašyta E.2 dalyje, tikėtasi, kad racionalizavus gamybą ir pakeitus verslo modelį išlikusių bendrovių užimama rinkos dalis padidės. Tai, kad Sąjungos gamintojų parduotas kiekis nesikeitė, rodo, kad importo dempingo kainomis daromas spaudimas ir toliau kelia rūpestį.

               (234)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad tai, jog Sąjungos pramonė nepadidino užimamos rinkos dalies po to, kai buvo nustatyti muitai, rodo, kad Sąjungos pramonė nesugebėjo pasinaudoti nustatytais muitais, ir kad importuojami produktai jokiais atvejais nėra pakeičiami Sąjungoje gaminamu produktu.

               (235)

               Vėlgi, reikėtų pabrėžti, kad rinkos dalies dydis yra tik vienas iš nagrinėtų rodiklių ir kad, kaip išsamiai aprašyta nagrinėjant kitus veiksnius, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gaminami produktai labai konkuruoja su produktu, kuris yra importuojamas iš nagrinėjamųjų šalių. Iš tiesų, Sąjungos gamintojams nepavyko labai padidinti užimamos rinkos dalies, tačiau ypatingai sumažėjęs parduotas kiekis, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, daugiau nebemažėjo, o dėl nustatytų priemonių Sąjungos gamintojai galėjo stabilizuoti parduodamą kiekį ir užimamą rinkos dalį. Rinkos dalies toliau didinti nepavyko dėl spaudimo mažinti kainas, kurį darė importas dempingo kainomis, kaip nurodyta 261 ir 262 konstatuojamosiose dalyse.

               (236)

               Kitos suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė labai pagerino eksporto rodiklius, todėl žala jau nebebuvo daroma.

               (237)

               Tačiau kaip parodyta tolesnėje lentelėje, atlikus tyrimą nustatyta priešingai – Sąjungos pramonės eksporto rodikliai per nagrinėjamąjį laikotarpį pablogėjo, o ne pagerėjo.

               (238)

               Bet kuriuo atveju reikėtų pažymėti, kad eksportas sudaro tik apie 25 % Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio. Todėl veikla Sąjungoje yra vienas svarbiausių veiksnių, lemiančių Sąjungos gamintojų finansinę padėtį. Be to, atlikus tyrimą nenustatyta, kad dėl padidėjusios eksporto apimties būtų sumažėjusi pardavimo Sąjungoje apimtis.

               (239)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, argumentas, kad pagerėję eksporto rodikliai reiškia, kad Sąjungos pramonei žala nebedaroma, atmetamas.

                  11   lentelė

                  Sąjungos gamintojų eksportas

                           2006 m.

                           2007 m.

                           PTL

                           Sąjungos gamintojų eksportas (tūkst. porų)

                           91 395

                           89 845

                           89 739

                           Indeksas: 2006 m. = 100

                           100

                           98

                           98

                              Šaltinis: Comext

         2.3.   Užimtumas

      12   lentelė

      Užimtumas

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               Užimtumas iš viso (tūkst.)

               267

               264

               262

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               99

               98

               (240)

               Sąjungos gamintojų bendrovėse per PTL dirbo apie 260 000 darbuotojų, kurie buvo tiesiogiai susiję su nagrinėjamojo produkto gamyba.

               (241)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nesikeičiantis Sąjungos pramonės užimtumo lygis rodo, kad žala nebedaryta.

               (242)

               Dėl to primenama, kad žalos vertinimas turi būti grindžiamas visų susijusių, o ne vieno atskiro rodiklio analize. Be to, atlikus tyrimą patvirtinta, kad Sąjungos pramonės užimtumo lygis šiek tiek sumažėjo (– 2,0 %). Tai, kad didelė dalis Sąjungos pramonės bendrovių perėjo prie gamybos grupavimo sistemos, veikiausiai padėjo toliau nemažinti užimtumo lygio, o gaminančioms bendrovėms neprarasti patyrusių darbuotojų.

               (243)

               Kita suinteresuotoji šalis nurodė, kad laisvos darbo jėgos Sąjungoje trūkumas, o ne konkurencija su importu iš nagrinėjamųjų šalių buvo viena pagrindinių Sąjungos pramonės patiriamų problemų priežasčių.

               (244)

               Tačiau, kadangi šis tvirtinimais įrodymais nepagrįstas, o iš faktų, nustatytų atliekant tyrimą, nematyti, kad laisvos darbo jėgos trūkumas būtų didelė problema Sąjungos gamintojams, šis tvirtinimas atmetamas.

         2.4.   Našumas

      13   lentelė

      Našumas

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               Našumas

               1 461

               1 453

               1 391

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               99

               95

               (245)

               Šioje peržiūroje vidutinis našumas per nagrinėjamąjį laikotarpį vertintas remiantis bendru užimtumu, įskaitant visos gamybos infrastruktūros visą darbo jėgą grupavimo sistemoje. Našumas per laikotarpį sumažėjo nedaug. Kaip minėta E.2 dalyje, našumas yra susijęs su bendra struktūra bei bendrovių gaminamos avalynės rūšimis ir skirtingose šalyse bei skirtingose bendrovėse gali būti visiškai skirtingas. Todėl šio sumažėjimo negalima laikyti dideliu.

         2.5.   Augimas

               (246)

               Nuo 2006 m. iki PTL pabaigos Sąjungos pramonės rinkos dalis nesikeitė, tačiau atsižvelgiant į tai, kad suvartojamas kiekis sumažėjo, Sąjungos gamintojai vertinant absoliučiais skaičiais vis tiek patyrė nuostolių iš pardavimo.

         2.6.   Dempingo skirtumo dydis

               (247)

               Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

         2.7.   Atsigavimas nuo buvusio dempingo arba subsidijavimo poveikio

               (248)

               2006 m. spalio mėn. tam tikrai importuojamai KLR ir Vietnamo kilmės avalynei su batviršiais iš odos nustatytos antidempingo priemonės. Pastebėta, kad šiuo laikotarpiu Sąjungos gamintojų padėtis tik iš dalies pagerėjo, kaip išsamiai paaiškinta toliau.

         3.   MIKROEKONOMINIAI RODIKLIAI
   3.1.   Atsargos

      14   lentelė

      Atsargos

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               (tūkst. porų)

               163

               120

               198

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               73

               121

                  Šaltinis: patikrinti klausimynų atsakymai.

               (249)

               Atsargos buvo nežymios – apie 2 % produkcijos. Primenama, kad šio rodiklio svarbos nereikėtų pervertinti, nes šios rūšies produktas gaminamas pagal užsakymą ir atsargos tam tikru metu susidaro dėl to, kad prekės yra jau parduotos, bet dar nepristatytos.

         3.2.   Pardavimo kainos

      15   lentelė

      Pardavimo kaina

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               EUR už porą

               26,6

               29,5

               34,6

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               111

               130

                  Šaltinis: patikrinti klausimynų atsakymai.

               (250)

               Per laikotarpį pardavimo kainos padidėjo 30 %. Taip atsitiko dėl dviejų pagrindinių veiksnių. Viena vertus, dėl pirmiau minėtų verslo modelio pasikeitimų, kita vertus – sąnaudos padidėjo iš esmės dėl žaliavų kainų.

         3.3.   Grynųjų pinigų srautas, pelningumas ir investicijų grąža

      16   lentelė

      Grynųjų pinigų srautas, pelningumas ir investicijų grąža

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

               7 720

               13 101

               13 337

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               170

               173

               Grynosios apyvartos pelnas (%)

               1,3 %

               3,4 %

               3,0 %

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               261

               231

               Investicijų grąža

               9,5 %

               22,8 %

               20,5 %

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               240

               217

                  Šaltinis: patikrinti klausimynų atsakymai.

               (251)

               Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo nuo 1,3 % 2006 m. iki 3 % per PTL. Dėl padidėjusio pelno keitėsi grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža. Tačiau šį pagerėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad per pradinį tyrimą pelningumas labai sumažėjo, o investicijų lygis buvo žemas.

               (252)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonės pelningumas labai padidėjo ir kad iš tiesų jis buvo gerokai didesnis už 6 % tikslinį pelningumo lygį, nustatytą per pradinį tyrimą. Taigi teigta, kad nepaisant kitų žalos rodiklių parodymų žala nebebuvo daroma.

               (253)

               Tokiomis aplinkybėmis reikėtų pabrėžti, kad nors pelningumas iš tiesų padidėjo, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei nepavyko pasiekti per pradinį tyrimą nustatyto 6 % tikslinio pelningumo lygio. Kadangi didelė dalis pramonės įmonių stengėsi pakeisti verslo modelius į naujus, tikėtasi, kad pelningumas labiau padidės. Tai rodo, kad pramonės padėtis, susijusi su pelningumu, vis dar pažeidžiama. Todėl argumentą, kad pelno lygis yra toks, kad galima įrodyti, jog Sąjungos pramonei žala nebedaroma, turi būti atmestas.

         3.4.   Pajėgumas padidinti kapitalą

               (254)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad MVĮ, iš kurių yra sudarytas iš esmės visas sektorius, dėl vis dar blogos finansinės padėties negali pateikti pakankamų banko garantijų ir dėl to turi problemų didindamos naują kapitalą.

         3.5.   Investicijos

      17   lentelė

      Investicijos

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               (tūkst EUR)

               9 019

               13 777

               20 979

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               153

               233

                  Šaltinis: patikrinti klausimynų atsakymai.

               (255)

               Investicijos per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo, tačiau vertinant absoliučiais skaičiais jos sudarė tik 6 % apyvartos per PTL. Be to, šiam padidėjimui poveikio turėjo tai, kad vienas atrinktas Sąjungos gamintojas ypač daug investavo į pastatus. Jei ne šios investicijos, investicijų lygis per nurodytą laikotarpį būtų nesikeitęs ir būtų buvęs nedidelis. Tačiau vėl, šį pagerėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad per pradinį tyrimą investicijos labai sumažėjo ir jų lygis buvo žemas

         3.6.   Darbo užmokestis

      18   lentelė

      Darbo užmokestis

               2006 m.

               2007 m.

               PTL

               Atlyginimas ir darbo užmokestis (tūkst. EUR)

               21 305

               23 186

               23 855

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               109

               112

               Vidutinis atlyginimas ir darbo užmokestis asmeniui (EUR)

               21 826

               21 418

               21 897

               Indeksas: 2006 m. = 100

               100

               98

               100

                  Šaltinis: patikrinti klausimynų atsakymai

               (256)

               Vidutinis darbo užmokestis per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė, o tai rodo, kad faktiniai atlyginimai nebuvo didinami pagal įprastinę atlyginimų raidos eigą ir mažėjo. Tuo tik dar labiau parodoma, kokio dydžio spaudimas darytas Sąjungos gamintojams.

         4.   IŠVADA DĖL ŽALOS

               (257)

               Kaip matyti iš pateiktos informacijos, nustatant žalą ne visi pagrindiniame reglamente išvardyti veiksniai turėjo tiesioginio poveikio Sąjungos avalynės pramonės būklei. Tiksliau, gaminama pagal užsakymą, todėl atsargų arba nėra, arba jas sudaro dar nepristatytos prekės arba prekės, už kurias dar neišrašytos sąskaitos, todėl buvo nustatyta, kad analizuojant žalą jos yra beveik nereikšmingos. Be to, kadangi sektoriuje ir toliau reikia daug darbo jėgos, gamybos pajėgumai techniškai yra neriboti ir iš esmės priklauso nuo gamintojų įdarbintų darbuotojų skaičiaus.

               (258)

               Iš makroekonominių rodiklių, kurie turi didesnį tiesioginį poveikį Sąjungos pramonės būklei, matyti, kad Sąjungos gamybos ir pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo apytikriai tiek pat, kiek Sąjungoje suvartojamas kiekis. Taigi Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis, rinkos dalis ir užimtumas nepakito. Našumas mažėjo, bet nedaug. Apskritai, tikėtasi, kad perėjus prie naujo verslo modelio likę Sąjungos gamintojai turėjo padidinti pardavimo ir gamybos apimtis, tačiau taip pat akivaizdu, kad prieš nustatant priemones nevaldomai blogėję tų pramonės įmonių ekonominiai rezultatai nustačius priemones nebeblogėjo. Dėl to didelė dalis Sąjungos pramonei priskiriamų įmonių galėjo keisti verslo modelį supaprastindamos gamybos procesą per sukurtą specializuotą grupavimo sistemą, pereidamos į geresnių produktų segmentą ir prioritetą skirdamos tiesioginiam tiekimui mažmeninei prekybai, o ne platinimui didmeninės prekybos sektoriuje.

               (259)

               Išanalizavus mikroekonominius rodiklius tai pat patvirtinama, kad Sąjungos pramonė iš dalies atsigavo – padidėjo pardavimo kainos, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir pelnas. Tačiau pramonė dar negali gauti normalaus pelno, pasiekti normalaus investicijų lygio ir turi problemų padidinti kapitalą ir atlyginimus, o tai rodo, kad padėtis vis dar pažeidžiama ir kad žala dar visiškai nepašalinta.

               (260)

               Apskritai, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei toliau daroma materialinė žala.

         5.   IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS IŠ NAGRINĖJAMŲJŲ ŠALIŲ IR KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS
   5.1.   Importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių poveikis

               (261)

               Bendra importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, tačiau per PTL buvo vis dar didesnė už pradinio tyrimo importo apimtį. Importo iš Kinijos apimtis yra beveik du kartus didesnė už pradinio TL importo apimtį, o importo iš Vietnamo apimtis per tą patį laikotarpį sumažėjo, tačiau rinkoje vis dar užima didelę dalį – apie 10 % rinkos dalies.

               (262)

               Išnagrinėjus importo iš nagrinėjamųjų šalių kainas nagrinėjamuoju laikotarpiu nustatyta, kad importo iš Kinijos kainos nepasikeitė, o importo iš Vietnamo – sumažėjo. Palyginti su kainomis per pradinį TL, Kinijos kainos padidėjo apie 20 %, o Vietnamo kainos yra labai panašios į kainas, nustatytas per pradinį TL. Nepaisant produkto asortimento skirtumų ir aplinkybių, susijusių su prekybos lygiu, akivaizdu, kad dėl vidutinių 8,6 EUR importo iš KLR kainų ir 9,51 EUR importo iš Vietnamo kainų Sąjungos gamintojai, kurių vidutinės pardavimo kainos yra gerokai didesnės nei 30 EUR, ir toliau patiria didelių problemų. Tai yra dar akivaizdžiau, atsižvelgiant į priverstinio kainų mažinimo lygius, kurie ypatingai padidėjo, palyginti su pradiniu TL. Kinijai nustatyti priverstinio kainų mažinimo lygiai per šį laikotarpį padidėjo nuo 13,5 iki 31,9 %, o Vietnamui – nuo 15,9 iki 38,9 %.

         5.2.   Išvada dėl importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių poveikio

               (263)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, reikia daryti išvadą, kad importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis ir kaina ir toliau turi neigiamo poveikio Sąjungos gamintojų veiklai.

         5.3.   Kitų veiksnių poveikis

               (264)

               Komisija nuodugniai nagrinėjo, ar kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai galėjo būti susiję su Sąjungos gamintojams toliau daroma žala, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.

         5.3.1.   Konkurencijos tarp Sąjungoje pagamintų ir iš nagrinėjamųjų šalių importuotų batų trūkumas

               (265)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad tarp importo iš nagrinėjamųjų šalių ir Sąjungos pramonės veiklos nėra sąsajos. Tiksliau teigta, kad Sąjungoje pagamintas panašus produktas nėra pakeičiamas nagrinėjamuoju produktu. Tų šalių teigimu, Sąjungoje pagaminti odiniai batai nekonkuruoja su batais, kurie importuojami iš Kinijos ir Vietnamo, nes Sąjungoje pagamintas produktas priskiriamas vidutinio ir aukšto lygio produktų rinkos segmentui, o iš Kinijos ir Vietnamo importuojamas produktas – vidutinio ir žemo lygio produktų rinkos segmentui. Tai, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė nesugebėjo atgauti rinkos dalies, pateikta kaip šio teiginio įrodymas. Kiti žalos rodikliai apskritai pagerėjo dėl to, kad Sąjungos pramonė keitė verslo modelį, kurį taikant sumažėjo gamybos apimtis ir pereita prie aukštesnę pridėtinę vertę kuriančių produktų gamybos, o tai sumažino dalies Sąjungos pramonei priskiriamų gamintojų anksčiau patirtą žalą. Teigta, kad kita Sąjungos gamintojų grupė sunkumų patyrė dėl to, kad tie gamintojai nesugebėjo prisitaikyti, o ne dėl to, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuota dempingo kainomis.

               (266)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors dalis Sąjungos pramonei priskiriamų gamintojų taip pat perėjo į prabangos produktų rinkos segmentą, jiems tenka ir nedidelė žemesnio lygio produktų rinkos segmento dalis bei didelė vidutinio lygio produktų rinkos segmento dalis. Dempingo kainomis importuojami produktai skirti ne tik žemo lygio produktų rinkos segmentui, bet ir vidutinio lygio ir kai kuriais atvejais net aukštesnio lygio produktų rinkos segmentui. Kitaip tariant, Sąjungoje pagaminti ir iš nagrinėjamųjų šalių importuojami odiniai batai akivaizdžiai konkuruoja.

               (267)

               Gauta tvirtinimų, kad Sąjungos gamintojai ir susiję eksportuotojai nekonkuruoja, nes Sąjungos gamintojai gamina specializuotus produktus ir netieka įvairių specialaus asortimento batų, kaip antai vaikščiojimo batų, kėglių batelių ir ortopedinių batų. Tačiau dėl to reikėtų pažymėti, kad šie specialaus asortimento batai – tai tik maža dalis nagrinėjamajam produktui priskiriamų batų, todėl su jais susijęs poveikis negali būti reikšmingas. Bet kuriuo atveju, atlikus tyrimą nustatyta, kad priešingai, nei tvirtinta, šie specialaus asortimento batai Sąjungoje gaminami (nors ir mažais kiekiais) ir jie tiesiogiai konkuruoja su importuojamais specialaus asortimento batais. Be to, kaip išsamiai nurodyta pirmiau, šiuo metu padidėjusi konkurencija tarp daugelio šių specialiam asortimentui priskiriamų batų ir klasikinių Sąjungos pramonės tradiciškai gaminamų „rudų batų“.

               (268)

               Dėl Sąjungos produkcijos palyginimo su produktais, importuojamais iš nagrinėjamųjų šalių, vertinant pagal žmonių, kuriems produktas skirtas, amžių ir lytį, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungoje gaminama pakankamai vyriškų, moteriškų ir vaikiškų batų. Daugiausia gaminama moteriškų batų – apie 55 % visos produkcijos, tuo tarpu vyriškų – 35 %, o vaikiškų – 10 % Vertinant pagal žmonių, kuriems skirti iš nagrinėjamųjų šalių importuojami batai, amžių ir lytį, duomenys yra šiek tiek kitokie – daugiausia importuojama vaikiškų batų (apie 25 %). Nepaisant šių skirtumų, akivaizdu, kad Sąjungos rinkoje tiek Sąjungos pramonė, tiek eksportuotojai parduoda didelį kiekį visų trijų kategorijų produktų.

         5.3.2.   Sąjungos gamintojų našumo stoka, struktūriniai trūkumai ir globalizacijos poveikis

               (269)

               Viena vartotojų interesams atstovaujanti šalis teigė, kad tariamas dempingas neturėjo jokio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai – Sąjungoje darbo vietos prarastos ir gamyklos uždarytos veikiau dėl globalizacijos ir gamybos perkėlimo į mažesnių sąnaudų šalis, o ne dėl nesąžiningos prekybos.

               (270)

               Kai kurios kitos suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad nėra sąsajos tarp importo ir Sąjungos pramonės veiklos, ir kaip įrodymą nurodė Sąjungos pramonės nesugebėjimą pasinaudoti nustatytomis priemonėmis ir kai kurių Sąjungos gamintojų pakeisto verslo modelio poveikį.

               (271)

               Pagal tuos tvirtinimus Sąjungos pramonė struktūriškai nepajėgi konkuruoti masinės produkcijos rinkoje daugiausia dėl to, kad trūksta reikiamos darbo jėgos ir dėl darbo jėgos sąnaudų. Todėl didelė dalis Sąjungos pramonei priskiriamų gamintojų perėjo prie naujo verslo modelio ir investavo į produkto naujoves ir modernizaciją, kad galėtų gaminti vidutinio ir aukšto lygio bei prabangos produktų rinkos segmentui, o ne vidutinio ir žemo lygio produktų rinkos segmentui. Tų bendrovių, kurios perėjo prie specializuotų didesnę pridėtinę vertę kuriančių produktų gamybos, veiklos rezultatai taip pat yra geri. Tačiau tų bendrovių, kurioms nepavyko susidoroti su globalizacijos keliamais iššūkiais, veiklos rezultatai ir toliau yra blogi. Taigi pagal šį argumentą tokia Sąjungos gamintojų padėtis susiklostė dėl jų verslo strategijos, ir ji yra nesusijusi su importu iš nagrinėjamųjų šalių.

               (272)

               Kaip nurodyta E.2 ir G.4 dalyse, atlikus tyrimą iš tiesų nustatytas nevienalytis Sąjungos pramonės vaizdas. Dalis pramonės įmonių gamina avalynę be prekės ženklo vidutinio ir žemo lygio produktų rinkos segmentui ir parduoda ją per didmenininkus, o ne tiesiogiai mažmenininkams. Bet tai nereiškia, kad tos bendrovės iš esmės yra nenašios. Atikus tyrimą paaiškėjo, kad, nepaisant konkurencinės padėties, importas dempingo kainomis turėjo materialinio poveikio sudėtingai gamintojų padėčiai. Dėl to gamintojų finansinė padėtis yra ypatingai sudėtinga, o jų būklė per nagrinėjamąjį laikotarpį labai pablogėjo. Daugelis šių bendrovių bando gamybą nukreipti į vidutinio ir aukšto lygio produktų rinkos segmentą ir keisti platinimo kanalus, tačiau dėl šiuo metu importo dempingo kainomis daromo spaudimo tokius pakeitimus labai sunku atlikti.

               (273)

               Nepaisant akivaizdaus pagerėjimo ir verslo modelio pritaikymo, tos bendrovės, kurios pakeitė verslo modelį, negauna per pradinį tyrimą nustatyto tikslinio 6 % pelno. Tai rodo, kad bendras spaudimas visuose segmentuose mažinti kainas dėl importo dempingo kainomis turi poveikio ir šiai grupei. Todėl gali būti, kad šios grupės bendrovės būtų galėjusios visiškai atsigauti, jei dėl toliau vykdomo odinės avalynės importo dempingo kainomis (kurio apimtis net padidėjo) nebūtų daromas spaudimas mažinti kainas.

               (274)

               Tai, kad žalingas dempingas daro poveikį net toms bendrovėms, kurios pritaikė naują verslo modelį, nepaisant to, kad jos labai efektyviai kaupia išteklius ir specializuojasi konkrečiame segmente, rodo, kad dėl pramonės našumo stokos ir struktūrinių problemų dempingo ir patiriamos žalos priežastinis ryšys nenutraukiamas.

         5.3.3.   Importo iš trečiųjų šalių poveikis

               (275)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys nurodė, kad auganti kitų trečiųjų šalių avalynės pramonė labai padidino eksportą į Sąjungą. Dėl to tvirtinta, kad importas iš trečiųjų šalių per nagrinėjamąjį laikotarpį padarė didelį poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir yra taip pat svarbus analizuojant galimybę, kad žala tęsis arba pasikartos, jei priemonės nebebus taikomos. Šių šalių teigimu, nustojus taikyti priemones būtų padarytas poveikis importo iš nagrinėjamųjų šalių ir importo iš kitų šalių pusiausvyrai, nes šių šaltinių produktus galima pakeisti. Todėl nutraukus priemonių taikymą Sąjungos pramonei poveikio nebūtų padaryta.

               (276)

               Dėl to atlikus tyrimą nustatyta, kad importo mažomis kainomis iš trečiųjų šalių, kaip antai Indijos ir Indonezijos, apimtis didelė ir toliau didėja. Avalynės sektorius iš esmės sugrupuotas į tarptautines grupes, kurių skirtingos produkcijos gamybos bazės yra skirtingose šalyse. Taip sukuriamas tam tikras lankstumas perkelti gamybą, kai kitose šalyse įkuriama gamybos bazė. Atlikus tyrimą nustatyta, kad kitoje šalyje įsikurti galima per vienerius ar dvejus metus.

               (277)

               Dėl rinkos dalių – gali būti, kad Kinijos ir Vietnamo prarastas rinkos dalis perėmė kitos eksportuojančios šalys, visų pirma Indija ir Indonezija. Tačiau jų kainų daromas poveikis nepanašus į importo iš Kinijos ir Vietnamo kainų poveikį. Jei neatsižvelgiama į produkto asortimento skirtumus, kainų skirtumas yra ypatingai akivaizdus Indijos atveju – vidutinė Indijos eksporto kaina yra 25,8 % didesnė už vidutinę iš Vietnamo importuojamų batų eksporto kainą ir 40,3 % didesnė už vidutinę iš Kinijos importuojamų batų eksporto kainą. Todėl tų kainų poveikis Sąjungos pramonei yra daug mažesnis. Vidutinė iš Indonezijos importuojamų batų eksporto kaina yra 13,2 % didesnė už vidutinę iš Kinijos importuojamų batų kainą ir panaši į vidutinę iš Vietnamo importuojamų batų eksporto kainą. Tačiau dėl importo iš Indonezijos apimties šio importo sąlyginis poveikis būtų nedidelis. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, dėl susijusios importo iš kitų Azijos šalių apimties ir didesnių kainų negalima daryti išvados, kad šio importo poveikis būtų toks didelis, kad būtų galima nutraukti Sąjungos pramonei padarytos žalos ir didelės apimties importo iš Kinijos ir Vietnamo dempingo kainomis priežastinį ryšį.

         5.3.4.   Suvartojamo kiekio ir vartotojų pasirinkimo pokyčiai bei mažmeninės prekybos sektoriaus struktūros Sąjungoje pokyčiai

               (278)

               Taip pat teigta, kad blogą Sąjungos pramonės veiklą reikėtų sieti ne su importu iš nagrinėjamųjų šalių, o su suvartojamo kiekio mažėjimu Sąjungoje. Šis suvartojamo kiekio mažėjimas tariamai susijęs su mados tendencijų pasikeitimu – kasdienė avalynė tapo populiaresne už oficialią avalynę. Todėl vartotojas ėmė rinktis produktus iš mažesnės kainos produktų rinkos segmento, kuris paprastai aprūpinamas iš trečiųjų šalių importuojamais produktais.

               (279)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad sumažėjo nagrinėjamojo produkto suvartojamas kiekis. Tačiau, jei odiniai batai būtų buvę visiškai pakeičiami visų kitų medžiagų batais, šis sumažėjimas būtų buvęs dar akivaizdesnis. Todėl suvartojamo kiekio mažėjimas ir vartotojų pasirinkimo pokyčiai nėra priežastinį ryšį galintis nutraukti veiksnys.

               (280)

               Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad mažmeninė prekyba batais pasikeitė – pereita nuo tradicinių batų parduotuvių prie naujų išparduotuvių, taip pat universalinių parduotuvių, bendrų aprangos parduotuvių ir prekybos centrų, kuriuose parduodama didelė dalis produkto – galbūt daugiau nei 40 %.

               (281)

               Be to, tvirtinta, kad pagal šią labai konkurencingą strategiją daromas spaudimas mažinti kainas ir kad Sąjungos pramonei tai turėjo didesnį poveikį nei importas dempingo kainomis. Mažmeninės prekybos sektoriaus daromas spaudimas mažinti kainas gali būti veiksnys, kuris galėjo turėti poveikio Sąjungos pramonei, tačiau reikia nepamiršti, kad ši mažmeninės prekybos struktūra priklauso nuo to, ar bus rasti tiekėjai, kurie galėtų tiekti produktą tokiomis mažomis kainomis. Akivaizdu, kad didelė importo dempingo kainomis apimtis yra pagrindinis veiksnys, dėl kurio pradėtas ir toliau daromas spaudimas mažinti kainas. Be to, tai, kad Sąjungos gamintojams pavyko padidinti kainas, rodo, kad mažmeninės prekybos struktūros pokyčių poveikis nėra toks didelis, kad dėl jo būtų nutrauktas žalos ir importo dempingo kainomis priežastinis ryšys.

         5.3.5.   Sąjungos gamintojų eksporto poveikis

               (282)

               Blogi Sąjungos pramonės eksporto rodikliai, susiję su JAV dolerio atžvilgiu stipriu EUR, taip pat nurodyti kaip Sąjungos pramonei darytos žalos priežastis, ir kad dėl to jos daromą poveikį reikėtų atskirti nuo importo iš nagrinėjamų šalių poveikio.

               (283)

               Tačiau palyginus bendras kainas šalies vidaus rinkoje su bendra eksporto apimtimi matyti, kad Sąjungos gamintojų eksporto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo apytikriai 12 % ir kad tos kainos per PTL buvo apytikriai 20 % didesnės už kainas šalies vidaus rinkoje. Eksporto apimtis nesikeitė – eksportuota apie 25 % produkcijos. Atsižvelgiant į tai, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog Sąjungos gamintojų eksportas sumažėjo nedaug, argumentas, kad eksporto veikla yra Sąjungai padarytos žalos priežastis, atmetamas.

         5.4.   Išvada dėl kitų veiksnių poveikio

               (284)

               Kaip išdėstyta pirmiau, kelios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad kiti veiksniai nei importas dempingo kainomis buvo pagrindinė Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis.

               (285)

               Susiję kiti veiksniai buvo nustatyti ir nuodugniai išnagrinėti. Tačiau iš su šiuo atveju susijusių duomenų matyti, kad nė vienas kitas žinomas veiksnys atskirai ar tokie veiksniai kartu negali nutraukti importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojams padarytos žalos priežastinio ryšio.

         H.   ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

   1.   PLANUOJAMOS APIMTIES IR KAINŲ POVEIKIS SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖČIAI PANAIKINUS PRIEMONES

               (286)

               Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį importas iš šio tyrimo šalių vertintas siekiant nustatyti, ar yra tikimybė, kad žala tęsis.

               (287)

               Atsižvelgiant į galimą poveikį Sąjungos pramonei pasibaigus priemonių galiojimo terminui, kartu su minėtais veiksniais buvo nagrinėjami toliau išvardyti veiksniai norint nustatyti dempingo tęsimosi tikimybę.

         1.1.   KLR

               (288)

               Remiantis 261 ir 262 konstatuojamosiose dalyse padaryta išvada, per PTL iš KLR toliau importuotas didelis produkto kiekis dempingo kainomis.

               (289)

               Išnagrinėjus pajėgumą ir KLR vidaus rinkos raidą taip pat nustatyta, kad šis didelis produkto kiekis ir toliau bus eksportuojamas, jei priemonės bus panaikintos. Net jei importo apimtis dėl rinkos nuosmukio tariamai sumažėtų 30 %, šis kiekis vis tiek būtų labai didelis.

               (290)

               Be to, padaryta išvada, kad dėl didesnių kainų, palyginti su Kinijos vidaus rinka ir trečiųjų šalių rinkomis, Sąjungos rinka ir toliau būtų patraukli Kinijos eksportui, jei priemonės nustotų galioti. Nors eksporto kaina šiek tiek padidėjo, padaryta išvada, kad eksportas toliau būtų vykdomas dempingo kainomis.

               (291)

               Iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad pirmiau minėtas produkto kiekis į Sąjungą eksportuotas dempingo kainomis, kurios buvo gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas ir sąnaudas.

               (292)

               Bendras tokios eksporto apimties ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos gamintojų padėtis.

         1.2.   Vietnamas

               (293)

               Taip pat nustatyta, kad iš Vietnamo per PTL toliau eksportuotas didelis produkto kiekis dempingo kainomis.

               (294)

               Be to, padaryta išvada, kad Sąjunga ir toliau yra svarbiausia Vietnamo eksportuotojų rinka ir kad veikiausiai taip liks, jei priemonės nebebus taikomos.

               (295)

               Atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus, taip pat į kainų lygį Sąjungoje, palyginti su kainų lygiu Vietnamo vidaus rinkoje ir kitose eksporto rinkose, importo dempingo kainomis apimtis veikiausiai toliau didės, jei priemonės nebebus taikomos. Kaip ir Kinijos atveju, net jei dėl ekonomikos nuosmukio importo apimtis tariamai sumažėtų, ji vis tiek būtų labai didelė.

               (296)

               Kaip ir KLR atveju, iš nustatyto didelio dempingo ir priverstinio kainų mažinimo lygio matyti, kad pirmiau minėtas produkto kiekis į Sąjungą eksportuotas dempingo kainomis, kurios buvo gerokai mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas ir sąnaudas. Taigi bendras tokios eksporto apimties ir kainų poveikis galėtų būti toks didelis, kad dėl jo blogėtų ir taip pavojinga Sąjungos gamintojų padėtis.

         2.   ŠALIŲ PATEIKTI ARGUMENTAI

               (297)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad atsižvelgiant į kitus veiksnius nei importas dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių kyla abejonių dėl galimo importo dempingo kainomis poveikio Sąjungos pramonės padėčiai ateityje.

               (298)

               Nurodyti veiksniai iš esmės jau nagrinėti G.4 dalyje, kurioje nagrinėjama žala, todėl šioje dalyje jų nagrinėti nereikia. Tačiau kai kurie argumentai susiję su pokyčiais po PTL, todėl papildomai nagrinėti, siekiant nustatyti galimą poveikį ateityje.

         2.1.   Galimas rinkos nuosmukio poveikis

               (299)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad ekonomikos nuosmukio poveikis turėtų būti atskirtas nuo tariamo importo poveikio, nes tai nesusiję su žalingo dempingo tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybe. Šių suinteresuotųjų šalių teigimu, Sąjungos pramonei toks nuosmukis padarytų labai didelį poveikį, nes vartotojas tokiomis aplinkybėmis dėl sumažėjusios perkamosios galios dažniausiai rinktųsi prastesnės kokybės ir mažesnės kainos produktą.

               (300)

               Dėl rinkos nuosmukio nagrinėjamojo produkto suvartojamas kiekis veikiausiai toliau mažėtų. Odiniai batai rinkoje vis dar užimtų svarbią padėtį, tačiau jų pardavimas veikiausiai sumažėtų daug daugiau nei 7 %, kaip kad sumažėjo laikotarpiu iki nuosmukio.

               (301)

               Gali būti, kad dėl ekonominių suvaržymų vartotojai ir mažmenininkai jautriau reaguotų į kainas, o dėl sumažėjusios vartotojo perkamosios galios kainoms mažmeninės prekybos lygiu būtų nustatyta viršutinė riba. Dėl to gali būti keičiami segmentai (vartotojai pereis iš aukšto ir (arba) vidutinio lygio produktų rinkos segmento į vidutinio lygio ir iš vidutinio lygio į vidutinio ir (arba) žemo lygio produktų rinkos segmentą) ir daugiau atliekama avalynės taisymo darbų. Todėl konkurencija tarp odinių batų ir kitų pigesnių produktų, pagamintų iš tekstilės ir sintetikos, tokiomis aplinkybėmis tikriausiai padidėtų.

               (302)

               Tiksliau, negalima teigti, kad, atsižvelgiant į susijusį suvartojamo kiekio ir kainų poveikį, rinkos nuosmukis neturės poveikio Sąjungos pramonės padėties blogėjimui. Tačiau tuo pačiu metu taip pat gali būti, kad dėl ekonomikos nuosmukio importo dempingo kainomis poveikis bus dar didesnis. Priežastis – dėl nuosmukio visiems veiklos vykdytojams, įskaitant nagrinėjamųjų šalių eksportuotojus, tikriausiai bus daromas spaudimas mažinti kainas, ir dėl to tokių eksportuotojų esamos dempingo kainos gali būti dar labiau sumažintos. Dėl dar mažesnių kainų bus daromas spaudimas vidutinio ir aukšto lygio produktų rinkos segmentui, taigi Sąjungos gamintojams iškils grėsmė grįžti prie vidutinio ir žemo lygio produktų rinkos segmento. Dėl to gal prasidėti dar didesnė konkurencija tarp Sąjungos produkcijos ir dempingo kainomis importuojamų produktų.

         2.2.   Galimas vartojimo modelių pokyčių poveikis

               (303)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad tolesnis Sąjungos pramonės veiklos blogėjimas, jei toks bus, sietųsi ne su importu iš nagrinėjamųjų šalių, o su mažėjančiu suvartojamu kiekiu Sąjungoje. Šis suvartojamo kiekio mažėjimas tariamai būtų susijęs ne tik su mados tendencijų pasikeitimu (kasdienė avalynė tapo populiaresne už oficialią avalynę), bet ir su rinkos nuosmukiu. Dėl to sustiprėtų tendencija vartotojui rinktis produktus iš mažos kainos produktų rinkos segmento, kuris paprastai aprūpinamas iš trečiųjų šalių importuojamais produktais.

               (304)

               Bendras suvartojamo kiekio mažėjimas tikriausiai padarytų lemiamą poveikį Sąjungos gamintojų veiklai. Tačiau taip pat galima tikėtis, kad sumažėjus vartotojų perkamajai galiai rinkoje bus mažiau reaguojama į trumpalaikes mados tendencijas ir dėl to klasikiniai „rudi batai“, t. y. segmentas, kuriame Sąjungos pramonė yra stipriausia, vėl taps populiarūs. Taigi negalima daryti išvados, kad suvartojamo kiekio sumažėjimas Sąjungoje pagamintiems batams turėtų didesnio poveikio nei importuojamiems batams. Apskritai, suvartojamo kiekio mažėjimas Sąjungos gamintojams tikriausiai turės poveikio, tačiau didelis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kiekis bus labai svarbi žalos priežastis, jei priemonės nustos galioti.

         2.3.   Galimas eksporto sumažėjimo poveikis

               (305)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad ekonomikos nuosmukis bus ypač stipriai juntamas eksportuojant Sąjungos produkciją.

               (306)

               Šiomis aplinkybėmis galima manyti, kad finansinis nuosmukis, kuris bus juntamas visame pasaulyje, taip pat darys poveikį Sąjungos eksportui. Eksporto sumažėjimas tikrai turės neigiamo poveikio bendram sektoriaus vystymuisi, tačiau reikėtų nepamiršti, kad trys ketvirtadaliai Sąjungos gamintojų veiklos yra nukreipti į Sąjungos vidaus rinką. Atsižvelgiant į tai negalima daryti išvados, kad dėl galimo eksporto sumažėjimo poveikio būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojams padarytos žalos priežastinis ryšys.

         2.4.   Galimas struktūrinių problemų ir Sąjungos gamintojų našumo stokos poveikis

               (307)

               Taip pat tvirtinta, kad Sąjungos gamintojams sunkiai pavyko pasinaudoti priemonėmis praeityje dėl to, kad šie sunkumai yra susiję su struktūrinėmis problemomis ir pramonės nenašumu, o ne su tariamu Kinijos ir Vietnamo vykdomu dempingu. Pagal šiuos tvirtinimus ekonomikos nuosmukis pagilins struktūrines sektoriaus problemas ir dar labiau susilpnins patirtos žalos ir dempingo priežastinį ryšį.

               (308)

               Pirmiausia primenama, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog nepaisant konkurencinės padėties Sąjungos gamintojams materialinę žalą darė importas dempingo kainomis. Bet kuriuo atveju reikėtų pažymėti, kad, kaip nurodyta pirmiau, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį, nors jos padėtis buvo sunki, bent iš dalies atsigavo ir sugebėjo išlaikyti nesikeičiančią rinkos dalį. Be to, didelė dalis šiam sektoriui priklausančių bendrovių sugebėjo pakeisti verslo modelį arba siekia tai padaryti i) jungdamos išteklius į grupes, kad galėtų kiek įmanoma pasinaudoti specializacijos sistema ir grupėms sudaryti galimybę pasinaudoti masto ekonomija, ii) tiesiogiai parduodamos mažmenininkams ir iii) gamindamos batus vidutinio ir aukštesnio lygio bei prabangos produktų rinkos segmentams. Visiškai nepanašu, kad pramonė būtų sugebėjusi visa tai atlikti, jei nebūtų buvę nustatytos priemonės, ir bet kokiu atveju tos bendrovės, kurios dabar keičia verslo modelį, veikiausiai nesugebės šio proceso pabaigti.

               (309)

               Tačiau galima spėti, kad dėl rinkos nuosmukio padidės spaudimas mažinti kainas, ir gali būti, kad bus sustabdytas bendrovių, kurios dar nesugebėjo persiorientuoti, verslo modelio keitimo procesas. Kyla pavojus, kad šių bendrovių padėtis dar labiau pablogės, ir daug šios grupės bendrovių gali pasitraukti iš verslo sustiprėjus konkurencijai. Bendrovėms, kurios pritaikė pažangesnius verslo modelius, veikiausiai nepavyks išvengti rinkos nuosmukio poveikio, nes aukšto ir vidutinio lygio produktų rinkos segmente, kuriame jos specializuojasi, taip pat tikriausiai bus daromas spaudimas mažinti kainas.

               (310)

               Tačiau, vertinant padėtį nagrinėjamuoju laikotarpiu, būtų sunku teigti, kad vien dėl ekonomikos nuosmukio būtų galima nutraukti žalos ir importo dempingo kainomis priežastinį ryšį. Priešingai, kaip išsamiai išdėstyta 302 konstatuojamojoje dalyje, dėl importo mažomis dempingo kainomis daromas spaudimas mažinti kainas tikriausiai turės domino poveikį, kai net didesnė Sąjungos produkcijos dalis bus nukreipta į tą patį segmentą, į kurį nukreiptas importas dempingo kainomis, ir dėl to importuojant dempingo kainomis bus daromas didesnis spaudimas Sąjungos gamintojams. Todėl tokiomis aplinkybėmis Sąjungos gamintojai ateityje bus labiau nei bet kada priklausomi nuo priemonių taikymo.

         2.5.   Galimas importo iš trečiųjų šalių poveikis

               (311)

               Taip pat nagrinėta, ar importas iš trečiųjų šalių galėtų turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, jei priemonės būtų nustotos taikyti. Tokiomis aplinkybėmis teigta, kad trečių šalių eksporto į Sąjungą apimtis nuolat didėjo, ir kad dėl didesnių sąnaudų Kinijoje ir Vietname bei ekonomikos nuosmukio šis eksportas ateityje bus pagrindinė problema Sąjungai.

               (312)

               Tačiau atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių ir iš trečiųjų šalių kainų skirtumą, panašu, kad veikiau Kinijos ir Vietnamo eksporto kainos taps pranašesnėmis už importo iš trečiųjų šalių kainas. Dėl to importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ateityje turėtų iš esmės sumažėti. Kaip išdėstyta C.3 ir C.4 dalyse, nėra požymių, kad Kinijos ar Vietnamo eksportuotojai galėtų pasitraukti iš Sąjungos rinkos. Priešingai, iš turimų didelių pajėgumų matyti, kad jie turi ketinimų kiek įmanoma ilgiau išlikti rinkoje.

               (313)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, importas iš trečiųjų šalių neabejotinai darytų mažesnį poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei priemonės nustotų galioti.

         2.6.   Galimas valiutos keitimo kursų svyravimo poveikis

               (314)

               Taip pat tvirtinta, kad Sąjungos gamintojams daroma žala veikiausiai sumažės, kai padidės JAV dolerio vertė EUR atžvilgiu. Dėl valiutos kursų svyravimo importo dempingo kainos, kai atsiskaitoma eurais, padidėtų, kad būtų sumažintas kainos skirtumas tarp importo dempingo kainų ir Sąjungos gamintojų kainų.

               (315)

               Tokiomis aplinkybėmis reikėtų pažymėti, kad atliekant tyrimą reikia nustatyti, ar Sąjungos pramonei materialinė žala buvo padaryta dėl importo dempingo kaina apimties ir kainų, ar tokia materialinė žala padaryta (arba yra tikimybė, kad bus padaryta) dėl kitų veiksnių. Dėl to pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje nustatyta, jog reikia įrodyti, kad žalą padarė (arba gali padaryti) importas dempingo kainomis. Taigi tai veikiau reiškia kainų lygių skirtumą, ir todėl nėra jokio reikalavimo tirti šių kainų lygiams poveikį darančius veiksnius.

               (316)

               Iš esmės galimas dempingo importo kainomis poveikis Sąjungos pramonės kainoms nagrinėjamas nustatant priverstinį kainų mažinimą, nuosmukį ir kritimą. Todėl lyginamos eksporto dempingo kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos, o žalą nustatant naudojamos eksporto kainos kartais turi būti paverčiamos kita valiuta, kad jas būtų galima palyginti. Taigi valiutos kursų keitimo taikymu šiuo atveju tik užtikrinama, kad kainų skirtumas būtų nustatytas lyginant. Todėl akivaizdu, kad iš esmės valiutos keitimo kursas negali būti kitu žalos veiksniu.

               (317)

               Pirmiau padaryta išvada taip pat patvirtinama pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi, kurioje nurodomi kiti nei importas dempingo kainomis žinomi veiksniai. Šio straipsnio kitų žinomų veiksnių sąraše nenurodyti jokie veiksniai, kurie daro poveikį importo dempingo kainų lygiui.

               (318)

               Tačiau, net jei būtų atsižvelgta į šį veiksnį, kadangi dėl rinkos nuosmukio veikiausiai būtų daromas spaudimas mažinti vartotojų kainas, nepanašu, kad iš nagrinėjamųjų šalių perkantys importuotojai galėtų padidinti kainas mažmenininkams dėl JAV dolerio vertės padidėjimo. Be to, valiutos keitimo kursus labai sunku prognozuoti, o JAV doleris EUR atžvilgiu nuvertėjo po PTL, dėl to neįmanoma daryti išvados, kad dėl valiutos kurso svyravimų importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kainos padidės.

               (319)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, negalima daryti išvados, kad valiutos keitimo kursų svyravimas galėtų būti kitu žalos veiksniu.

         3.   IŠVADA DĖL GALIMO KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIO

               (320)

               Kaip išdėstyta pirmiau, negalima teigti, kad kiti veiksniai, įskaitant ekonomikos nuosmukį, neturės poveikio Sąjungos gamintojų finansinei padėčiai, tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad vien dėl kitų veiksnių negalima nutraukti importo dempingo kainomis ir žalos, kuri būtų toliau daroma Sąjungos pramonei, priežastinio ryšio.

         I.   IŠVADA DĖL ŽALOS TĘSIMOSI

               (321)

               Kaip nurodyta G.4 dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad žalinga Sąjungos pramonės padėtis per PTL tęsėsi. Tai, kad žala tęsėsi, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį jau yra rimtas rodiklis, kad žala veikiausiai tęsis ir ateityje, todėl priemonių neturėtų būti atsisakyta.

               (322)

               Iš su importu susijusių nustatytų faktų matyti, kad tikriausiai ir toliau bus importuojamas didelis produkto kiekis dempingo kainomis ir kad dėl spaudimo mažinti kainas (iš dalies dėl ekonomikos nuosmukio) tikriausiai sustiprės konkurencija tarp dempingo kainomis importuojamo produkto ir Sąjungoje pagamintų odinių batų. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad nėra kitų žinomų veiksnių, dėl kurių būtų nutrauktas stiprus importo dempingo kainomis ir Sąjungos gamintojams daromos žalos priežastinis ryšys.

               (323)

               Apskritai, išnagrinėjus per tyrimą nustatytus faktus, matyti, kad panaikinus priemones iš Kinijos ir Vietnamo tikriausiai būtų toliau importuojamas didelis kiekis produkto (veikiausiai kiekis didėtų) tokiomis kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės kainos būtų toliau priverstinai mažinamos. Dėl rinkos nuosmukio ši raida tikriausiai bus dar blogesnė. Todėl importo dempingo kainomis poveikis Sąjungos pramonei greičiausiai būtų labai žalingas. Šiomis sąlygomis Sąjungos pramonė, siekdama išlaikyti rinkos dalį, turėtų sumažinti kainas arba palikti dabartinį pardavimo kainų lygį ir prarasti pirkėjus bei galiausiai dalį pardavimo. Pirmuoju atveju Sąjungos pramonė turėtų veikti nuostolingai, o antruoju atveju dėl sumažėjusios pardavimo apimties galiausiai padidėtų sąnaudos ir susidarytų nuostoliai.

               (324)

               Be to, Sąjungos pramonė dėl importo dempingo kaina patiria žalą daug metų ir šiuo metu jos ekonominė padėtis yra pavojinga. Tačiau reikia pažymėti, kad daug Sąjungos gamintojų sugebėjo pakeisti verslo modelį, skirti prioritetą didesnei pridėtinei vertei, vidutinio ir aukšto lygio produktų rinkos segmentui ir supaprastinti platinimo kanalus. Ši grupė taip pat palaipsniui absorbuoja dalies įmonių, kurios dar nesugebėjo prisitaikyti prie padėties ir įgyvendinti naujų verslo modelių veiklą, todėl reikalingas papildomas prisitaikymo laikotarpis šiam pasikeitimo procesui visoje pramonėje užbaigti.

               (325)

               Jei šiuo nestabiliu etapu būtų nustota taikyti priemones, Sąjungos gamintojų padėtis blogėtų, perėjimo prie naujo verslo modelio procesas tikriausiai sustotų, o didelei daliai įmonių iškiltų išlikimo pavojus.

               (326)

               Todėl atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl importo iš Kinijos ir Vietnamo yra didelė tikimybė, kad Sąjungos pramonei bus toliau daroma žala trumpą arba vidutinį laikotarpį, kol nebus pabaigtas prisiderinimo procesas.

         J.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS ATSKLEIDUS INFORMACIJĄ

               (327)

               Atskleidus išvadas gauta daug pastabų. Tačiau nebuvo tokių pastabų, dėl kurių reikėtų pakeisti išvadas. Pateikti tokie pagrindiniai argumentai.

         1.   GAUTOS PASTABOS, SUSIJUSIOS SU FORMALIŲ IR PROCEDŪRINIŲ TEISIŲ Į GYNYBĄ KLAUSIMAIS
   1.1   Skundo pateikėjo pavadinimų konfidencialumas

               (328)

               Kelios suinteresuotosios šalys pakartotinai pareiškė nesutinkančios su skundo pateikėjo tapatybės konfidencialumu ir teigė, kad pagrindžiančiuose dokumentuose nepateikta jokių įrodymų, kad atskleidus skundo pateikėjo tapatybę jo padėtis pablogėtų. Viena suinteresuotoji šalis papildė, kad siekiant neatskleisti tapatybės pagal PPO taikomą praktiką tam tinkama priežastis turi būti nurodyta visiems dokumentams, nepriklausomai nuo to, ar jie laikomi konfidencialiais. Šios šalies teigimu, šiuo atveju tinkama priežastis nenurodyta.

               (329)

               Ta pati šalis taip pat teigė, kad net ir tuo atveju, kai nusprendžiama laikytis konfidencialumo, tai savo ruožtu turėtų reikšti, kad galima atskleisti bent visą informaciją apie atrinktų bendrovių vieneto kainą arba pelno rodiklius.

               (330)

               Kaip nurodyta 40–42 konstatuojamosiose dalyse, skundo pateikėjo ir atrinktų gamintojų tapatybės laikytos konfidencialiomis remiantis pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį pateiktu tinkamai pagrįstu prašymu. Todėl teiginys, kad skundo pateikėjas nepateikė tinkamos priežasties yra neteisingas. Dėl argumento, kad turėtų būti atskleista informacija, susijusi su vieneto kaina ir pelningumu, manoma, kad tokiu būdu, atsižvelgiant į viešai pateikiamą informaciją, būtų galima netiesiogiai nustatyti skundo pateikėjo tapatybę. Be to, atsižvelgiant į kitas tos pačios grupės atrinktas bendroves, atskleidus tokią informaciją būtų padarytas poveikis kitoms atrinktoms bendrovėms, kurios taip pat konkuruoja rinkoje.

               (331)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, sprendimas prašymui pritariančių Sąjungos gamintojų tapatybę laikyti konfidencialia dėl gautų pastabų nekeičiamas.

         1.2   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir padėtis

               (332)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija taikė neteisingą Sąjungos pramonės ir Sąjungos gamybos apibrėžtį.

               (333)

               Dvi šalys teigė, kad vertinant žalą reikia remtis informacija apie skundo pateikėją ir skundui pritariančius gamintojus, o ne informacija apie bendrą Sąjungos gamybą. Šių šalių teigimu, tai reiškia, kad taikyti makroekonominiai rodikliai nebuvo tipiški.

               (334)

               Taip pat teigta, kad Komisija iš atrinktų bendrovių sąrašo neišbraukė bendrovės, kuri per PTL Sąjungoje nebegamino. Kai kurių šalių teigimu, įtraukus šią bendrovę buvo iškraipyti mikroekonominiai rodikliai ir priverstinio kainų mažinimo bei pardavimo mažesnėmis kainomis analizės rezultatai. Priešingai šiems tvirtinimams, kita suinteresuotoji šalis, kuri neprieštaravo tam, kad minėtoji šalis buvo atrinkta, teigė, kad analizuojant žalą reikėtų atsižvelgti į visus su šia bendrove susijusius duomenis, o ne tik į duomenis, susijusius su bendrovės veikla Sąjungoje.

               (335)

               Tos pačios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija iš Sąjungos pramonės apibrėžties neišbraukė bendrovių, kurios iš trečiųjų šalių importavo iki 25 % viso pagaminamo produkto kiekio. Šių suinteresuotųjų šalių teigimu, tai laikoma metodikos pakeitimu (palyginti su reglamento, kuriuo po pradinio tyrimo nustatomos laikinosios priemonės, 231 konstatuojamąja dalimi), nes visos bendrovės, kurios iškėlė gamybą, nebuvo atrinktos. Taip pat buvo teigiama, kad vadovaujantis įprastine Komisijos praktika taikant pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį bendrovės, importuojančios maždaug 25 % viso pagaminamo produkto kiekio, turėtų būti išbrauktos iš atrinktų bendrovių sąrašo. Dėl to viena šalis taip pat teigė, kad Komisija padarė neteisingą išvadą, kad nei viena APK priklausanti bendrovė neiškėlė gamybos, nors tyrimo metu pateiktose pastabose nurodyta priešingai.

               (336)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat nurodė, kad bendrasis informacijos atskleidimo dokumentas buvo nenuoseklus, nes 3 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad skundui pritarė 35 % viso produkto kiekio pagaminančios bendrovės, o 193 konstatuojamojoje dalyje nurodytas kitas skaičius – 25 %.

               (337)

               Kaip nurodyta 193–200 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos pramonė buvo apibrėžta vadovaujantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalimi. Bendra Sąjungos gamybos padėtis įvertinta laikantis pagrindinio reglamento. Todėl argumentą, kad žala buvo vertinama vadovaujantis neteisinga Sąjungos pramonės apibrėžtimi, reikia atmesti.

               (338)

               Dėl to, kad iš atrinktų bendrovių sąrašo nebuvo išbraukta viena atrinkta bendrovė, primenama, kad 23 ir 196 konstatuojamosiose dalyse pateiktos priežastys, dėl kurių bendrovė neturėtų būti išbraukta iš sąrašo. Be to, padaryta išvada, kad išbraukus bendrovę iš sąrašo tai neturėtų jokios įtakos atrinktų bendrovių padėčiai ar su žala susijusiai padėčiai, įskaitant priverstinį kainų mažinimą. Taip yra dėl santykinai mažos šios bendrovės reikšmės, palyginti su visomis atrinktomis bendrovėmis. Todėl tai, ar bendrovė oficialiai išbraukiama iš sąrašo, ar ne, neturi jokios praktinės reikšmės tyrimo rezultatams.

               (339)

               Kaip išdėstyta 195 konstatuojamojoje dalyje, skaičiuojant Sąjungos gamybą atsižvelgta tik į tas bendroves, kurioms taikoma 4 straipsnyje nustatyta apibrėžtis (įskaitant 4 straipsnio 1 dalį). Remiantis turima informacija, neatsižvelgta nei į vieną juridinį asmenį, kurio veiklos vieta pasikeitė ir kuris, vadovaujantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalimi, turėtų būti išbrauktas iš Sąjungos gamintojų apibrėžties. Atsižvelgiant į tai primenama, kad nedidelis importuotas kiekis nėra savaime laikomas gamybos iškėlimu. Kelios skundą pateikusios bendrovės importavo, tačiau importuotas kiekis buvo labai nedidelis ir visais atvejais neviršijo 25 % nagrinėjamosios bendrovės bendros gamybos apimties. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad Komisija naudojo skirtingą metodiką, palyginti su pradiniame tyrime taikyta metodika, arba kad neatsižvelgė į pagrindinio reglamento nuostatas, yra neteisingas.

               (340)

               Dėl tariamo skundui pritarusių bendrovių skaičiaus, nurodyto 3 ir 193 konstatuojamosiose dalyse nenuoseklumo, reikia paminėti, kad 193 konstatuojamojoje dalyje paprasčiausiai nurodyta, kad skundui pritariančios bendrovės pagamina daugiau nei teisiškai nustatytą 25 % produkto kiekį, todėl tai nėra skundui pritariančių bendrovių skaičiaus nuoroda, kuri viršija minėtą reikalaujamą lygį.

         1.3   Žalos vertinimo laikotarpis

               (341)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad pasiriktas netinkamas žalos vertinimo laikotarpis. Tiksliau teigta, kad kai tam tikri rodikliai vertinti pagal nagrinėjamąjį laikotarpį, o kiti – pagal pradinį TL arba 2005 m., gauti nenuoseklūs rezultatai. Kitos suinteresuotosios šalys teigė, kad Komisija vadovavosi 2005 m. ir pradinio TL duomenimis, tačiau jų neatskleidė.

               (342)

               (Analizuojant žalą buvo remiamasi su nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2006 m. iki PTL pabaigos, susijusiais nustatytaisiais faktais. Nuorodos į pradinį TL ir 2005 m. pateiktos tik analizei papildyti, tačiau lemiamos įtakos išvadoms neturėjo. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad dėl žalos vertinimo laikotarpio tyrimas buvo nenuoseklus, turi būti atmestas.

         1.4   Atrinktų Sąjungos gamintojų tipiškumas

               (343)

               Kai kurios šalys teigė, kad atrinkti Sąjungos gamintojai nebuvo tipiški vertinant pagal produktų rūšis, bendrovės dydį ir geografinį pasiskirstymą.

               (344)

               Dėl to tvirtinta, kad Komisija tinkamai nepagrindė atrinktų bendrovių geografinio pasiskirstymo ir kad, bet kokiu atveju, pasirinktos bendrovės nebuvo tipiškos, nes avalynė gaminama bent 7 valstybėse narėse, o atrinktos tik 4 valstybių narių bendrovės. Be to, teigta, kad vienai valstybei narei atstovauta per daug. Viena suinteresuotoji šalis taip pat paprašė Komisijos pateikti informacijos apie nustatytą Sąjungos pramonės žaliavų perdirbimo susitarimų lygį.

               (345)

               Viena šalis taip pat teigė, kad nurodytas per didelis atrinktų gamintojų gaminamų moteriškų batų skaičius, o kita šalis priminė, kad atrinktų bendrovių pelningumas nebuvo tipiškas, palyginti su duomenimis, nustatytais remiantis skundu.

               (346)

               28 konstatuojamojoje dalyje išsamiai išdėstomas atrinktų bendrovių geografinis pasiskirstymas ir tipiškumas, palyginti su bendru gamintojų pasiskirstymu Sąjungoje. Tokiomis aplinkybėmis primenama, kad atrinktos bendrovės iš esmės atspindėjo geografinį visų gamintojų pasiskirstymą ir kad atspindėti visiškai identišką geografinį pasiskirstymą nėra būtina. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad apie 60 % atrinktų gamintojų produkcijos pagaminta taikant vadinamuosius perdavimo subrangovams arba žaliavų perdirbimo susitarimus.

               (347)

               Be to, toks perdavimas subrangovams arba žaliavų perdirbimas vyksta ir tarp įvairių valstybių narių bendrovių, todėl pasirūpinta užtikrinti, kad gamybos duomenys būtų priskirti bendrovės, kuri užsakė paslaugą, valstybei narei.

               (348)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, dėl vienos valstybės reikšmės skirtumų atrinktos bendrovės netampa netipiškomis. Panašiai, atsižvelgiant į perdavimo subrangovams susitarimą ir tai, kad du trečdaliai gamybos sutelkta trijose valstybėse narėse, negalima reikalauti, kad bendrovės turėtų būti atrinktos iš visų 7 gaminančių šalių.

               (349)

               Iš 29 konstatuojamosios dalies primenama, kad nustatyta, jog atrinkti Sąjungos gamintojai gaminto tipinio asortimento produktus, o tai iš esmės atspindi visų gamintojų gaminamus produktus. Tą patį galima pasakyti ir apie produktų skirstymą pagal vartotojo lytį, ir nors visose kategorijose yra nukrypimų, tiek atrinktos bendrovės, tiek visi gamintojai parduoda didelį kiekį vyriškų, moteriškų ir vaikiškų batų. Dėl pelno – atrinktų bendrovių pelno lygis ir prašyme nurodytas pelno lygis nesutampa, tačiau dėl to atrinktos bendrovės netampa netipiškomis. Bet kuriuo atveju reikėtų pažymėti, kad atrinktų bendrovių pelningumas yra panašus į pelningumą, nustatytą analizuojant visą skunde pateiktą informaciją.

         1.5   Per pradinį tyrimą nustatytas muito lygis

               (350)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad jau nuo pradinio tyrimo Kinija diskriminuota, palyginti su Vietnamu, nes iš Kinijos importuojamam produktui nustatytas didesnis muitas, nors Kinijai nustatytas mažesnis dempingo skirtumas, nei Vietnamui. Taip pat tvirtinta, kad Kinija diskriminuota per pradinį tyrimą taikant žalos skirtumui koreguoti naudotą metodą.

               (351)

               Pirma, pagal Sąjungos teisės aktus muitai nustatomi pagal mažesniojo muito taisyklę, o tai reiškia, kad muitas gali būti nustatomas pagal žalos, o ne dempingo skirtumą. Antra, pradiniu atveju nustatyta, kad norint nustatyti mažiausią įmanomą žalingą dempingą atitaisančią priemonę reikia atsižvelgti į nežalingą kiekį ir vertę, kurie apskaičiuoti tam, kad būtų galima nustatyti mažiausią įmanomą Kinijos ir Vietnamo daromos žalos atitaisymo lygį, ir dėl kurių nustatyti muitai. Tokiomis aplinkybėmis primenama, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas – įvertinti, ar turimais duomenimis galima pagrįsti tolesnį esamo dydžio priemonių taikymą papildomą laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, kad atliekant šią peržiūrą nėra galimybių keisti priemonių lygio, į šiuos argumentus atsižvelgti negalima.

         2.   GAUTOS PASTABOS, SUSIJUSIOS SU ŽALOS ANALIZE
   2.1   Importo iš Kinijos ir Vietnamo kumuliacija

               (352)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad kumuliacijos sąlygos neįvykdytos, nes su Vietnamu susijusi tendencija labai skyrėsi nuo tendencijos, kuri buvo susijusi su Kinija. Be to, teigta, kad nebegalima laikyti, kad žala daryta dėl importo iš Vietnamo, nes per PTL importuojamas kiekis buvo mažesnis už nežalingą kiekį, kuris buvo nustatytas per pradinį tyrimą.

               (353)

               Primenama, kad 216 konstatuojamojoje dalyje ir toliau išsamiai analizuota ir įrodyta, kad kumuliacijos sąlygos įvykdytos. Atsižvelgiant į tai, argumentas dėl nežalingo kiekio yra nesusijęs.

         2.2   Gamybos iškėlimo poveikis

               (354)

               Viena suinteresuotoji šalis nurodė, kad iš informacijos atskleidimo dokumento matyti, kad Sąjungos pramonė toliau iškelia gamybą. Remiantis šiomis šalimis, tai rodo, kad taikomais muitais nesugebėta sustabdyti gamybos iškėlimo proceso.

               (355)

               Šiomis aplinkybėmis primenama, kad muitu nėra siekiama sustabdyti gamybos iškėlimo procesą ar jį skatinti, o ištaisyti prekybos iškraipymus, kurie atsirado dėl importo dempingo kainomis. Be to, reikėtų pažymėti, kad kelios bendrovės perkėlė gamybą į kitas valstybes nares ar trečiąsias šalis, kurioms priemonės netaikomos. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į šį argumentą atsižvelgti negalima.

         2.3   Makroekonominių rodiklių poveikis

               (356)

               Viena suinteresuotoji šalis manė, kad nacionalinių asociacijų atsakymų nebuvo galima laikyti pakankamu žalos rodiklių šaltiniu, nes iš kai kurių jų atsakymų buvo galima nustatyti tik dalį informacijos, susijusios su kai kuriais žalos rodikliais. Suabejota ir tuo, kad gauti tik devyni atsakymai.

               (357)

               Kelios šalys abejojo makroekonominiais rodikliais dėl to, kad jie buvo pagrįsti visa Sąjungos gamyba, o ne skundo pateikėjų ir skundui pritariančių bendrovių pateikta informacija. Makroekonomikos rodiklių nustatymo pagrindimas pateiktas 337 konstatuojamojoje dalyje, dėl to papildomo vertinimo nereikia. Viena suinteresuotoji šalis nurodė, kad makroekonominiai rodikliai bet kuriuo atveju buvo nepatikimi. Kaip pavyzdys, kodėl duomenys turėtų būti laikomi nepagrįstais, pateiktas užimtumo rodiklio padidėjimas 359 % po pradinio tyrimo. Tvirtinimas pagrįstas pastebėjimu, kad makroekonominiai rodikliai kai kuriais atvejais skyrėsi nuo rodiklių, susijusių su atrinktomis bendrovėmis.

               (358)

               Kelios suinteresuotosios šalys nurodė, kad atskleistos suvartojimo tendencijos buvo nenuoseklios, nes vienoje dokumento dalyje minimas 7 % sumažėjimas, o kitoje dokumento dalyje – 14 % sumažėjimas. Panašiai gamybos pajėgumų ir užimtumo duomenys laikyti nenuosekliais, nes jų tendencijos skyrėsi, nors informaciją atskleidžiančiame dokumente padaryta išvada, kad minėti duomenys yra susiję.

               (359)

               Remdamasi šaltiniais ir kaip paaiškinta 225 ir 226 konstatuojamosiose dalyse, Komisija paprašė nacionalinių asociacijų pateikti informaciją, kurią jos pagrįstai turėjo, ir tą informaciją gavo. Tai, kad informacija neaprėpia visų žalos rodiklių, jokiu būdu nėra neįprastas dalykas, o veikiau įrodymas, kad tokio tipo institucijos paprasčiausiai neturi prieigos prie duomenų, susijusių su kai kuriais specifiniais rodikliais. Būtent dėl to tyrimą atliekanti institucija tokius duomenis gauna iš atrinktų tipiškų bendrovių. Devynių nacionalinių asociacijų pateikti atsakymai yra susiję su didele gamybos dalimi (daugiau nei 80 % visos Sąjungos gamybos), be to, jie buvo papildyti turima statistine informacija ir kitais suinteresuotųjų šalių pateiktais duomenimis.

               (360)

               Dėl užimtumo lygio primenama, kad per pradinį tyrimą 57 000 darbuotojų skaičius buvo pagrįstas skundo pateikėjų duomenimis. Dabartinis užimtumo rodiklis – 262 000 darbuotojų – yra makroekonominis rodiklis, kuris yra susijęs su Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pirmiau. Dėl atrinktų bendrovių ir visos Sąjungos pramonės rodiklių skirtumų primenama, kad tam, kad būtų tipiški, tie rodikliai neturi būti visiškai identiški. Tai, kad jų raidos tendencijos buvo tokios pačios, įrodo, kad tai tipiški rodikliai. Dėl tariamo suvartojimo tendencijos neatitikimo – 7 % sumažėjimas susijęs su laikotarpiu nuo 2006 m. iki PTL pabaigos, o 14 % sumažėjimas – su laikotarpiu nuo 2005 m. iki PTL pabaigos.

               (361)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pastabas dėl makroekonominių rodiklių sudėties ir jų analizės reikia atmesti.

         2.4   Mikroekonominių rodiklių poveikis

               (362)

               Viena suinteresuotoji šalis nurodė, kad Sąjungos pramonės gautą 3 % pelną reikėtų laikyti geru rezultatu, ypač atsižvelgiant į tai, kad rinka mažėja. Taip pat nurodyta, kad tvirtinimas, jog Sąjungos pramonė dėl Kinijos ir Vietnamo importo patiria spaudimą mažinti kainas, neparemtas išvadomis, kad Sąjungos pramonei per nagrinėjamąjį laikotarpį pavyko 30 % padidinti kainas.

               (363)

               Kaip nustatyta per pradinį tyrimą, pelno lygis, kurio tikimasi, jei nebūtų žalingo dempingo, yra 6 %, t. y. gerokai didesnis nei Sąjungos pramonės gaunamas apytikriai 3 % pelno lygis, kuris tikrai nėra pakankamai didelis, kad vidutinį laikotarpį būtų užtikrintas gyvybingumas ir finansuojamas vykdomas restruktūrizavimo procesas. Tai reikia palyginti ir su labai dideliu importuotojų gaunamo pelno lygiu. Dėl Sąjungos pramonės pardavimo kainų, jų padidėjimas neužkirto kelio produktų konkurencijai, todėl padarytas poveikis priverstiniam kainų mažinimui ir priverstiniam pardavimui mažesnėmis kainomis. Tai, kad pelno dydis buvo nedidelis, įrodo, kad darytas spaudimas mažinti kainas, nes Sąjungos pramonė negali taikyti didesnio antkainio.

               (364)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, argumentus dėl mikroekonominių rodiklių analizės reikia atmesti.

         2.5   Priverstinio kainų mažinimo analizė

               (365)

               Kelios suinteresuotosios šalys nurodė, kad yra nepatenkintos Komisijos atlikta priverstinio kainų mažinimo analize. Dėl to teigta, kad Komisija dirbtinai padidino produkto kontrolės numerių PKN atitiktį perklasifikuodama tam tikrus batus iš grupės E į grupę A.

               (366)

               Kelios suinteresuotosios šalys manė, kad Komisijai nepavyko atskleisti, kodėl dabar sumažintas per pradinį tyrimą atsižvelgiant į mokslinius tyrimus ir plėtrą atliktas koregavimas. Panašiai, manyta, kad Komisija neatskleidė, kokio dydžio koregavimai atlikti atsižvelgiant į pardavimą nesusijusioms prekybos bendrovėms.

               (367)

               Tvirtinimas, kad, perklasifikuojant PKN, produktų atitiktis produkto kontrolės numeriui padaryta dirbtinai, atmetamas. Kaip išsamiai išdėstyta 57 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, neatliktas joks perklasifikavimas, tačiau, prireikus, pataisytas numeris, kai šalys deklaruodamos batus nurodė neteisingą kategoriją.

               (368)

               Dėl tvirtinimo, kad nepagrįstas koregavimo atsižvelgiant į mokslinius tyrimus ir plėtrą pakeitimas, reikėtų pažymėti, kad koregavimo dydis nustatytas naudojant tokį patį metodą, kaip per pradinį tyrimą, t. y. remiantis bendradarbiaujančių šalių pateikta patikrinta informacija, susijusia su PTL. Eksportuotojų CIF kaina nustatyta remiantis pačių bendrovių pateikta informacija ir prireikus pataisyta.

               (369)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tvirtinimai, kad blogai atlikta priverstinio kainų mažinimo analizė, turi būti atmesti.

         2.6   Išvada dėl žalos tęsimosi

               (370)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad apskritai visi žalos rodikliai buvo teigiami ir kad Komisija išvadą dėl žalos tęsimosi pagrindė tik pelningumu. Be to, atsižvelgiant į tai, kad pelningumas per PTL buvo pats didžiausiais nuo 2001 m., šį rodiklį taip pat reikėtų vertinti kaip rodantį, kad Sąjungos pramonei žala nebedaroma. Kelios suinteresuotosios šalys, pagrįsdamos tvirtinimą, kad Sąjungos pramonei žala nebedaroma, iš tiesų pateikė konkrečių pavyzdžių, nurodydamos bendrovių, kurioms gerai sekėsi, pavadinimus.

               (371)

               Kita suinteresuotoji šalis manė, kad Komisija, vertindama gamybą ir pardavimą bei apskritai visą žalos vaizdą, neatsižvelgė į verslo modelio pakeitimo poveikį. Panašiai teigta, kad neatsižvelgta į gamybos perkėlimo poveikį, ir, šios šalies teigimu, atrinktų bendrovių vidutinis pelnas būtų buvęs daug didesnis, jei būtų atsižvelgta į jų gamybos perkėlimą.

               (372)

               Dėl to pabrėžiama, kad žalos rodiklių analizė – tai bendro pobūdžio analizė, o tam, kad būtų nustatyta žala, nebūtinai visi rodikliai turi blogėti. Reikėtų atsižvelgti į tai, kad analizuojamu laikotarpiu galiojo priemonės, ir kad dėl to natūralu, kad tikimasi, jog žala bus iš dalies sumažinta. Nepaisant to ir kaip jau nustatyta 257 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, suvartojimas, gamyba, pardavimas ir pajėgumų naudojimas per laikotarpį mažėjo, priverstinai labai mažintos kainos ir parduota daug mažesnėmis kainomis, o pelningumas buvo labai nedidelis – gerokai mažesnis už normalų pelną, kurio galima tikėtis, kai nevykdomas žalingas dempingas. Iš bendro vaizdo buvo matyti, kad žala dėl priemonių iš dalies sumažėjo, tačiau bet kokiu atveju neišnyko.

               (373)

               Pramonės sektoriuje, kuriame yra daugiau nei 18 000 bendrovių, normalu, kad atskirų bendrovių veikla skiriasi, tačiau tai nereiškia, kad žala nedaroma visam pramonės sektoriui. Primenama, kad analizuojant visos pramonės makroekonominius rodiklius ir atrinktų gamintojų mikroekonominius rodiklius (abiem atvejais pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį) nustatyta, kad žala buvo daroma toliau.

               (374)

               Dėl verslo modelio pakeitimo poveikio, apskaičiuotas vidutinis pelnas yra susijęs su atrinktais Sąjungos gamintojais. Analizuoti visi pokyčiai (t. y. verslo modelis, prekybos lygis). Dėl teisinių reikalavimų, veiklos vykdytojo veikla kaip importuotojo negali būti priskirta gamintojo padėčiai.

               (375)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, 257–260 konstatuojamųjų dalių išvados dėl žalos nekeičiamos.

         3.   GAUTOS PASTABOS, SUSIJUSIOS SU SĄJUNGOS PRAMONEI PADARYTOS ŽALOS IR IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS PRIEŽASTINIU RYŠIU

               (376)

               Kelios suinteresuotosios šalys manė, kad Komisija neatsižvelgė į visapusišką kitų veiksnių poveikį Sąjungos gamintojų finansiniam gyvybingumui. Apskritai teigta, kad Komisija kitų veiksnių poveikį analizavo izoliuotai. Dėl to tvirtinta, kad kiekvieną veiksnį vertinant atskirai reiškė, kad visas poveikis, išskyrus nagrinėjamojo veiksnio poveikį, buvo priskirtas importui dempingo kainomis.

               (377)

               Kelios suinteresuotosios šalys manė, kad Komisija nepakankamai įvertino importo iš trečiųjų šalių poveikį. Šių šalių teigimu, svertinė vidutinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo tik 0,39 EUR didesnė už KLR ir Vietnamo kainas ir todėl turėjo daryti didelį poveikį Sąjungos pramonei. Be to, nurodyta, kad jei lyginant būtų remtasi iškrauto produkto verte, o ne CIF verte, būtent importo iš Indijos ir Indonezijos kainos būtų mažesnės už importo iš nagrinėjamųjų šalių kainas.

               (378)

               Kelios šalys teigė, kad Komisija nepagrindė išvados, kad nagrinėjamasis produktas konkuravo su Sąjungoje gaminamu panašiu produktu. Be to, teigta, kad ši išvada yra prieštaringa, nes keliose informaciją atskleidžiančio dokumento dalyse aprašyta, kad Sąjungos pramonė yra susitelkusi į vidutinio ir aukšto lygio produktų rinkos segmentą. Laikyta, kad šią išvadą sunku suderinti su išvada, kad Sąjungos pramonė konkuruoja su Kinijos ir Vietnamo žemo lygio produktų rinkos segmento produktais. Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisija nepateikė aukšto, vidutinio ir žemo lygio produktų apibrėžčių ir teigė, kad nepateikta įrodymų, jog Sąjungos pramonė iš tiesų orientavosi į prabangos produktų sektorių.

               (379)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija neatsižvelgė į suvartojamo kiekio pasikeitimo ir krizės poveikį Sąjungos pramonei. Visų pirma laikyta, kad Komisija padarė neteisingą išvadą, jog importo kainos dėl krizės mažės, nors iš faktinių pokyčių po PTL matyti, kad importo apimtis sumažėjo, o kaina padidėjo.

               (380)

               Viena suinteresuotoji šalis manė, kad Komisija nepateikė pakankamai įrodymų, kad struktūriniai trūkumai nėra pramonės patiriamų problemų priežastis. Tos šalies manymu, argumentą, kad žala buvo daroma ir verslo modelį pakeitusioms bendrovėms, reikėjo atmesti, nes manyta, kad jei pakeistas verslo modelis, nebūtinai reiškia, kad nebūta struktūrinių problemų.

               (381)

               Be kitų pirmiau nurodytų veiksnių viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija bendrai analizuodama kitus veiksnius neįvertino verslo modelio pakeitimo poveikio Sąjungos gamintojų pelnui ir gamybos iškėlimo bei kvalifikuotų darbuotojų trūkumo poveikio Sąjungos pramonei.

               (382)

               Dėl to primenama, kad per peržiūrą labai išsamiai ir nuodugniai analizuoti kiti veiksniai. Be to, primenama, kad, kaip nustatyta 285 konstatuojamojoje dalyje, šie veiksniai analizuoti kartu ir atskirai, todėl tvirtinimo, kad Komisija veiksnius nagrinėjo izoliuotai, priimti negalima.

               (383)

               Dėl importo iš trečiųjų šalių poveikio atlikus tyrimą nustatyta, kad importo iš nagrinėjamųjų šalių ir iš kitų trečiųjų šalių (kurių daugelio vidutinės kainos yra daug didesnės už KLR ir Vietnamo kainas) kainos gerokai skiriasi. Primenama, kad kaip nustatyta 277 konstatuojamojoje dalyje, taip pat skiriasi Indijos kainos ir, palyginti su KLR kainomis, Indonezijos kainos. Be to, net jei būtų neatsižvelgiama į importo kainų skirtumą, Indijai ir Indonezijai tenka tik atitinkamai 8 % ir 5 % rinkos dalis, palyginti su KLR ir Vietnamui tenkančia 29 % rinkos dalimi. Todėl dėl importo apimties priežastinis ryšys nenutraukiamas.

               (384)

               265 konstatuojamojoje dalyje pateikiama išsami iš nagrinėjamųjų šalių importuojamų batų konkurencijos su Sąjungoje gaminamais batais analizė. Dėl to galima tik pridurti, kad iš nustatytųjų faktų, susijusių su atrinktomis verslo modelį pakeitusiomis bendrovėmis, aiškiai matyti, kad ši pramonės dalis gamybą nukreipė į aukštesnio lygio produktų rinkos segmentą. Taip pat nustatyta, kad nemažai importo dempingo kainomis patenka ir į vidutinio ir aukšto lygio produktų rinkos segmentus. Nekonfidencialių duomenų byloje taip pat pateikta įrodymų dėl Sąjungoje gaminamų ir importuojamų rūšių produktų. Kaip jau nustatyta per pirmiau atliktą tyrimą, vidutinio ir aukšto lygio produktų rinkos segmentui paprastai priskiriami prekės ženklo produktai, kurių mažmeninė kaina yra didesnė. Žemo lygio produktų rinkos segmentui priskiriami produktai be prekės ženklo ir mažesnėmis kainomis. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tvirtinimo, kad produktų konkurencijos analizė nepagrįsta faktiniais įrodymais, priimti negalima.

               (385)

               Kaip nurodyta 278 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, išsamiai analizuotas suvartojimo tendencijų pasikeitimo poveikis. Dėl ekonomikos krizės poveikio, atliekant tyrimą siekta užtikrinti, kad nuosmukio poveikis nebūtų priskirtas importui dempingo kainomis. Dėl to pirmiausia ir svarbiausia pažymima, kad PTL, kuriuo remiantis analizuojama žala, tai laikotarpis iki krizės. Todėl nuosmukio poveikis PTL analizėje nenagrinėtas. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad daug suinteresuotųjų šalių tvirtino, kad ne importas dempingo kainomis, o ekonomikos krizė buvo Sąjungos pramonės problemų priežastimi, taip pat atlikta papildoma analizė visų pirma laikotarpiui po PTL įvertinti. Importo kainų padidėjimu per 6 mėnesius po PTL nepaneigiama 302 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad dėl nuosmukio gali sustiprėti dempingo poveikis. Numatomas spaudimas kainoms pasireikštų visuose prekybos lygmenyse, ypač mažmeninės prekybos lygmenyje. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad neatsižvelgta į suvartojamo kiekio sumažėjimą ir ekonomikos nuosmukį, turi būti atmestas.

               (386)

               Dokumente pateikta išsami Sąjungos padėties, susijusios su verslo modelio pakeitimu ir našumu, analizė. Dėl to reikėtų papildyti, kad verslo modelio pakeitimo poveikis akivaizdžiai susijęs su gerėjančia šios bendrovių grupės žalos rodiklių tendencija. Tai, kad pagerėjo sąnaudų ir kainų santykis, įrodo, kad šis naujas verslo modelis parengtas remiantis našumu ir yra gyvybingas. Todėl tvirtinimas, kad neįrodyta, jog dėl verslo modelio pakeitimo pagerėjo Sąjungos pramonės našumas, turi būti atmestas.

               (387)

               Pagaliau primenama, kad priešingai nei teigta, buvo analizuotas verslo modelio pakeitimo poveikis pelningumui, pardavimui ir gamybai ir į tai atsižvelgta vertinant tvirtinimą, kad Sąjungos pramonei žala daryta dėl struktūrinių problemų. Panašiai, kaip nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje, analizuotas gamybos iškėlimo verslo modelis. Importuotojų ir mažmenininkų padėtis taip pat vertinta dalyje, kurioje nagrinėti Sąjungos interesai, ir išsamiai analizuoti visi duomenys, kuriuos pateikė vienas bendradarbiaujantis gamintojas, kuris nebuvo priskirtas Sąjungos pramonės apibrėžčiai. Nepagrįstas tvirtinimas, kad Sąjungos pramonei iškilo problemų dėl kvalifikuotų darbuotojų trūkumo, jau nagrinėtas 244 konstatuojamojoje dalyje, todėl išsamesnių paaiškinimų nereikia. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad Komisija neatsižvelgė į kitus veiksnius, turi būti atmestas.

         K.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   ĮŽANGA

               (388)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus buvo remiamasi visų susijusių interesų, t. y. Sąjungos pramonės, kitų Sąjungos gamintojų, importuotojų, mažmenininkų ir (arba) platintojų interesų, vertinimu.

               (389)

               Siekdama įvertinti priemonių tolesnio taikymo ar panaikinimo poveikį, Komisija paragino visas susijusias suinteresuotąsias šalis pateikti informaciją. Nors teisiškai tai nėra griežtai privaloma, tačiau atsižvelgiant į šio atvejo sudėtingumą manyta, kad būtų tikslinga, jei įmanoma, surinkti papildomos informacijos įvairesniais aspektais, nei yra įprasta pagal Sąjungos taikomą praktiką. Dėl to tyrimą atliekanti institucija galėjo patikrinti nustatytų faktų pagrįstumą kryžminiu būdu. Dėl Sąjungos pramonės – ne tik šiam priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimui atrinktų bendrovių, bet ir kitų Sąjungos gamintojų prašyta pateikti specifinę informaciją. Taigi buvo galima atsižvelgti į 14 Sąjungos gamintojų ir devynių avalynės pramonės asociacijų pateiktą informaciją. Atrankos klausimynai nusiųsti 139 bendrovėms, kurios buvo žinomos arba nurodytos prašyme kaip nagrinėjamojo produkto importuotojos. Kai kurioms kitoms bendrovėms toks klausimynas nusiųstas jų prašymu. 21 importuotojas užpildė šį atrankos klausimyną ir nurodė, kad norėtų būti atrinkti. Specifiniai klausimynai šiai analizei atlikti taip pat nusiųsti importuotojų asociacijoms, didmenininkams, platintojams ir mažmenininkams bei jų asociacijoms. Gauti aštuoni klausimyno atsakymai. Pagaliau dėl specifinių klausimų taip pat susisiekta su vartotojų asociacijomis. Trys iš jų pateikė atsakymus.

               (390)

               Tai, kad šis tyrimas yra peržiūra, kurią atliekant analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau buvo taikomos, leidžia įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį susijusioms šalims daro galiojančios antidempingo priemonės. Šiuo pagrindu nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo ir žalos tęsimosi, buvo įtikinamų priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju Sąjungai nebūtų naudinga toliau taikyti priemonių.

         2.   SĄJUNGOS PRAMONĖS INTERESAI

               (391)

               Dėl Sąjungos pramonės, kaip nurodyta G.2, G.3 ir G.4 dalyse, atlikus tyrimą nustatyta, kad didelė dalis Sąjungos gamintojų sugebėjo pasinaudoti tuo, kad buvo nustatytos priemonės. Nevaldomas ekonomikos nuosmukis, kuris buvo nustatytas per pradinį tyrimą ir dėl kurio buvo nustatytos galutinės antidempingo priemonės, buvo sustabdytas, nes rinkos dalis, pelningumas ir užimtumas toliau nebemažėjo. Šis Sąjungos pramonės padėties stabilizavimas iš tiesų vertintas kaip svarbus pagerėjimas, nes iš jo matyti, kad per santykinai trumpą laikotarpį didelė dalis Sąjungos gamintojų sugebėjo gilaus nuosmukio tendenciją, kuri buvo įsivyravusi prieš nustatant priemones, pakeisti priešinga kryptimi. Iš tikrųjų per peržiūrą nustatyta, kad Sąjungoje dar gaminama daug avalynės su batviršiais iš odos – per PTL apie 260 000 darbuotojų pagamino apie 360 mln. batų porų. Primenama, kad didžioji dalis šių gamintojų – tai mažosios ir vidutinės bendrovės, kurių veikla yra gyvybiškai svarbi tam tikrų regionų klestėjimui. Didelė dalis tų gamintojų išplėtojo jų konkurencingumą padidinusius verslo modelius – palaipsniui pereita prie prabangos produktų rinkos segmento, prioritetas skirtas didesnės vertės produktams, pradėti kurti prekių ženklai, supaprastinti platinimo kanalai ir sukurti bendradarbiavimo tinklai apylinkėse arba kitur, kaip aprašyta 201 konstatuojamojoje dalyje ir toliau. Dėl didelės (tačiau mažėjančios) dalies Sąjungos pramonės bendrovių, kurių padėtis toliau blogėjo visais aspektais, nepaisant to, kad buvo nustatytos priemonės, tos bendrovės priemonėmis pasinaudojo tik tiek, kad apsisaugojo nuo dar spartesnio padėties blogėjimo ir galimo bankroto ir taip gavo laiko prisiderinti prie kintančių rinkos sąlygų.

               (392)

               Kita vertus, atlikus tyrimą nustatyta, kad du metus taikius priemones Sąjungos pramonės padėtis vis dar nestabili ir pažeidžiama dėl importo dempingo kainomis poveikio, t. y. dėl priverstinio Sąjungos pramonės kainų mažinimo, kaip paaiškinta 259 konstatuojamojoje dalyje ir toliau.

               (393)

               Trumpai tariant pramonė pasinaudojo priemonėmis ir įrodė, kad sugeba pagerinti padėtį ir gyvybingumą, kai dėl priemonių sušvelninamas žalingo dempingo poveikis.

               (394)

               Dėl to kai kurios suinteresuotosios šalys teigė ir atskleidus galutines išvadas pakartojo, kad priemonės nepadarė pageidaujamo poveikio – jas nustačius Sąjungos gamintojai nesusigražino rinkos dalies, o priemonės buvo daugiausia naudingos trečiųjų šalių gamintojams. Pastebima, kad, kaip nurodyta 10 lentelėje, Sąjungos pramonės rinkos dalis nesikeitė, o importo iš kitų šalių rinkos dalis labai padidėjo. Taigi, vien iš šių duomenų matyti, kad nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė stabilizavo padėtį rinkoje. Atsižvelgiant į tai, kad, kaip nurodyta per pradinį tyrimą, pardavimo apimtis ir rinkos dalis nuolat mažėjo, nebemažėjanti apie 40 % dydžio užimama rinkos dalis turi būti vertinama kaip didelė sėkmė Sąjungos pramonei. Be to, pabrėžiama, kad antidempingo priemonės nustatomos ne tam, kad Sąjungoje būtų kuriamos darbo vietos ar pagaliau tam, kad gamyba būtų grąžinta į Sąjungą (arba sustabdytas importas), o tam, kad būtų vėl sudarytos vienodos galimybės Sąjungos produktams ir dempingo kaina importuojamiems produktams. Antidempingo priemonės nustatomos tik siekiant atkurti sąžiningos prekybos sąlygas Sąjungos rinkoje ir sukurti galimybes Sąjungos gamintojams atsigauti didinant pardavimo apimtį ir (arba) kainas iki patenkinamo lygio. Be to, kaip nurodyta 8 lentelėje, šio importo iš trečiųjų šalių vidutinė kaina buvo gerokai didesnė arba jis buvo vykdomas palyginti mažais kiekiais, todėl tokio importo poveikis Sąjungos gamintojams yra mažesnis. Taigi Sąjungos gamintojai pasinaudojo tuo, kad buvo nustatytos priemonės, nes nebemažėjo jų užimama rinkos dalis, stabilizuota pardavimo apimtis ir padidintas pelningumas bei pardavimo kainos. Atsižvelgiant į tai argumentas atmetamas.

               (395)

               Jei priemonės nebus panaikintos, galima tikėtis, kad Sąjungos pramonė toliau jomis naudosis ir stengsis bent išsaugoti užimamą padėtį rinkoje ir ją gerinti, kai bus įveikti neigiami ekonomikos nuosmukio padariniai. Per ekonomikos nuosmukį priemonės tikriausiai padėtų sušvelninti didelės apimties importo mažomis dempingo kainomis poveikį užkertant kelią kitam importo srautui, kaip buvo pastebėta prieš nustatant priemones, ypač 2005 m., kai nustojo galioti kvotos. Kadangi konkurencija tarp produktų segmentų dėl mados tendencijų padidėjo ir dėl to įvairių rūšių produktus galima pakeisti, priemonėmis būtų padedama apsaugoti Sąjungoje pagamintus produktus nuo dempingo kainomis importuojamų produktų įsiveržimo į produkto segmentą. Iš tiesų, kaip nustatyta per tyrimą, tam tikri gamintojai nagrinėjamosiose šalyse taip pat perėjo prie prabangos prekių rinkos segmento gamindami vis daugiau vidutinio ir aukšto lygio produktų rinkos segmentui priskiriamų batų. Dėl to Sąjungos pramonė galėtų išlaikyti padėtį ir užtikrinti didelį užimtumo lygį.

               (396)

               Taip pat galima tikėtis, kad gerėjant ekonominėms sąlygoms ir didėjant suvartojamam kiekiui žmonės bus pasirengę išleisti daugiau pinigų avalynei ir visų pirma didesnės vertės avalynei – dėl to daugiau naudos turės Sąjungos gamintojai. Pagal tokį scenarijų toliau taikant priemones vis didėjančiai Sąjungos gamintojų daliai bus sukurtos galimybės toliau plėtoti verslo modelius, gamybos procesą ir platinimo kanalus ir taip palaipsniui gerinti finansinę padėtį, kaip nustatyta per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

               (397)

               Jei priemonės nebebus taikomos, galima tikėtis, kad ir taip didelė konkurencija, ypač vidutinio ir žemo lygio produktų rinkos segmente, dar labiau sustiprės. Toliau galima tikėtis, kad ši padidėjusi kainų konkurencija žemo ir vidutinio lygio produktų rinkos segmente turės tiesioginio poveikio visų kitų stilių batų kainoms. Dėl to veikiausiai kils pavojus didelei daliai Sąjungos gamintojų, kuriems pavyko pakeisti verslo modelį ir pagerinti padėtį. Šių gamintojų finansinė padėtis ir pelningumas nėra tokie geri, kad būtų galima atsilaikyti spaudimui mažinti kainas, kurį daro importas dideliais kiekiais dempingo kainomis dėl kurio ilgą laiką buvo gerokai priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, todėl veikiausiai daug daugiau gamintojų pranyktų, o Sąjungos gamintojai ir prekių Sąjungos pramonei tiekėjai bei paslaugų teikėjai prarastų daug tiesioginių darbo vietų.

         3.   PAPILDOMAS SĄJUNGOS GAMINTOJŲ INTERESŲ NAGRINĖJIMAS

               (398)

               Norint susidaryti išsamesnį Sąjungos gamintojų interesų vaizdą ir išplečiant įprastinę poveikio visai Sąjungos pramonei analizę iš nacionalinių avalynės pramonės asociacijų ir per pradinį tyrimą atrinktų bendrovių rinkta papildoma informacija. Be to, vienas bendradarbiaujantis gamintojas, kuris nebuvo priskirtas Sąjungos pramonei, tačiau gamina didelį kiekį produkto Sąjungoje, pareiškė savo nuomonę.

               (399)

               Iš papildomos informacijos, kuri buvo gauta iš nacionalinių avalynės gamintojų asociacijų, matyti, kad padėtis yra įvairialypė, daugiausia ji priklauso nuo to, ar konkrečioje valstybėje narėje išlikusi reikšminga avalynės gamyba, ar šalis turėjo svarbių su importu susijusių interesų. Penkios nacionalinės asociacijos, atstovaujančios bendrovėms, kurios gamina daug produkcijos, pritarė tam, kad priemonės būtų pratęstos, ir pabrėžė naudą, kurią iš taikomų priemonių gauna jų nacionaliniai avalynės gamintojai, o keturios kitos asociacijos, kurios atstovauja šalims, kuriose avalynės gamyba daugiausia arba visiškai perkelta į trečiąsias šalis arba kuriose yra daug gamybos pajėgumų, tačiau ir daug importuojama, nurodė, kad toliau taikant priemones būtų apskritai pažeidžiami Sąjungos interesai. Pastarosios asociacijos daugiau atstovavo bendrovėms, kurios daugiausia importavo arba platino ir (arba) pardavinėjo mažmeninės prekybos lygyje. Todėl į jų pastabas taip pat atsižvelgta konstatuojamosiose dalyse, kuriose nagrinėjami nesusijusių importuotojų ir mažmenininkų interesai. Atsižvelgus į viską, visas šių keturių asociacijų atstovaujamų bendrovių pagamintas kiekis buvo daug mažesnis už penkių asociacijų, kurios tvirtino, kad priemonės buvo naudingos gamintojams, atstovaujamų bendrovių pagamintą kiekį.

               (400)

               Be to, susisiekta su Sąjungos gamintojais, kurie buvo atrinkti per pradinį tyrimą, siekiant susidaryti pilną vaizdą ir išnagrinėti kai kuriuos tvirtinimus, kad Sąjungos pramonė išnyko ir todėl nepasinaudojo nustatytomis priemonėmis. Papildomas informacijos rinkimas iš anksčiau atrinktų Sąjungos gamintojų taip pat buvo pateisinamas vertinant Sąjungos interesus, nes avalynės sektorius Sąjungoje priklauso pramonei, kuri yra tokia susiskaidžiusi ir nevienalytė, kad atrinktų bendrovių, kurioms daroma žala tiriama, yra neišvengiamai mažai.

               (401)

               Iš anksčiau atrinktų Sąjungos gamintojų padėties matyti, kad didelė per pradinį tyrimą atrinktų bendradarbiaujančių bendrovių gamybos dalis liko Sąjungoje. Apskritai jie palankiai vertino tolesnį priemonių taikymą ir pabrėžė teigiamą priemonių poveikį užimtumo padėčiai Sąjungoje. Tuo pačiu metu daugelis jų iš dalies iškėlė dalį batų gamybos į Sąjungai nepriklausančias šalis, įskaitant vieną iš nagrinėjamųjų šalių, ir ieškojo papildomų verslo strategijos sprendimų, kad sustiprintų konkurencingumą. Tie gamintojai, kurie ir toliau gamino tik savo įmonėje Sąjungoje, specializuojasi aukštesnio lygio ir geresnės kokybės produktų gamyboje ir produktus pagamina per palyginti trumpą laikotarpį. Remiantis šių pirmiau atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais atsakymais nustatyta, kad, kaip aprašyta dalyje apie atrinktiems Sąjungos gamintojams padarytą žalą, plėtoti skirtingi verslo modeliai, o kai kurie Sąjungos gamintojai prie besikeičiančių rinkos sąlygų prisiderino įvairiais būdais, kaip antai dalį gamybos iškeldami į trečiąsias šalis ir (arba) Sąjungą, keisdami pardavimo kanalus, investuodami į kokybę ir prekės ženklo įvaizdį ir pan. Remiantis šiais atsakymais taip pat galima patvirtinti bendrą pirmiau aprašyta situaciją, susijusią su nauda, jei priemonės bus taikomos toliau, ir trūkumais Sąjungos pramonei, jei priemonės nebebus taikomos.

               (402)

               Pagaliau siekiant kuo geriau suvokti su gamybos Sąjungoje interesais susijusią padėtį, nagrinėti ir gamintojo, kuris nebuvo priskirtas Sąjungos pramonės apibrėžčiai, atsakymai. Jis pateikė bendrus atsakymus apie visą savo veiklą Europoje ir konkrečius atsakymus, susijusius su jo dviem gamybos operacijomis Europoje. Šis gamintojas nesutiko su prašymu atlikti peržiūrą ir prieštaravo tam, kad nagrinėjamosios antidempingo priemonės būtų toliau taikomos.

               (403)

               Bendrovė turi dvi gamybos įmones Sąjungoje, kuriose atliekamos surinkimo operacijos naudojant Azijoje pagamintus batviršius. Tačiau šių dviejų įmonių gamybos apimtis nuo 2005 m. iki PTL pabaigos labai sumažėjo. 2005 m. importuota avalynė sudarė mažiau nei pusę šios bendrovės parduodamų batų kiekio, tačiau šis procentas gerokai padidėjo iki PTL, kai dauguma bendrovės parduodamos avalynės buvo tiesiogiai pirkta iš Azijos. Iš naujausių rinkos tyrimų matyti, kad bendrovė toliau mažina gaminamą produkto kiekį Sąjungoje ir keičia tokį produktą importuojamu produktu.

               (404)

               Nors bendrovė gerokai sumažino gamybos veiklą Sąjungoje, bendras užimtumo rodiklis Sąjungoje sumažėjo tik nežymiai. Paaiškėjo, kad nuo 2005 m. bendrovė padidino pasaulinę apyvartą ir gerokai padidino pelningumą. Dėl to Sąjungoje padidėjo užimtumo rodiklis kitose nei gamybos srityse (administravimo, dizaino ir vystymo, rinkodaros ir pardavimo ir kitose srityse). Iš turimos informacijos matyti, kad antidempingo muitai bendrovės finansiniams rezultatams turėjo neigiamo poveikio, bet poveikis nebuvo labai didelis, nes bendras bendrovės pelningumas padidėjo. Antidempingo priemonės nesukliudė bendrovei toliau kelti gamybos į trečiąsias šalis, įskaitant nagrinėjamąsias šalis. Kita vertus, nustačius priemones bendrovė taip pat nepadidino gamybos veiklos Sąjungoje. Taigi, panašu, kad strateginiai sprendimai priimti remiantis platesnio masto svarstymais, susijusiais su sąnaudomis.

               (405)

               Jei priemonės bus toliau taikomos, bendrovei antidempingo muitai veikiausiai turės poveikio, nes ji tikriausiai toliau importuos produktą iš nagrinėjamųjų šalių. Neigiamas muitų poveikis ir toliau bus nedidelis, nes bendrovė gali rinktis kitus importo šaltinius, kaip yra jau dariusi praeityje. Kita vertus, jei priemonės nebebus taikomos, bendrovė turės naudos importuodama iš nagrinėjamųjų šalių ir tikriausiai toliau didins pelningumą.

               (406)

               Taigi, išsamiai išnagrinėjus kitų Sąjungos gamintojų padėtį pasitvirtino bendrosios išvados, t. y. tai, kad gamintojai išplėtojo kelis skirtingus verslo modelius ir daugumai tokių gamintojų antidempingo priemonių nustatymas buvo naudingas, nes jie pranešė, kad šiek tiek pagerėjo jų padėtis ir pakoregavus, inter alia, gamybos strategijas ir pardavimo kanalus sustiprėjo konkurencingumas. Todėl iš turimos informacijos matyti, kad daugumai tokių gamintojų ir toliau būtų naudinga, jei priemonės nebūtų panaikintos, ypač jų sprendimui išlaikyti gamybos veiklą Sąjungoje. Reiškia šiems gamintojams priemonių panaikinimas pakenktų, nes dėl importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių būtų daromas spaudimas mažinti visų segmentų produktų, kuriuos jie gamina, kainas.

               (407)

               Labai tikėtina, kad neigiamas poveikis kai kuriems gamintojams, kurie perkėlė gamybą į nagrinėjamąsias šalis, ir toliau bus neproporcingas, kaip buvo praeityje ir atsižvelgiant į tai, kad priemonės nesukliudė tiems gamintojams gamybos operacijas toliau atlikti nagrinėjamosiose šalyse. Taigi antidempingo muitų poveikis tiems gamintojams tikriausiai priklausys nuo pačios bendrovės sprendimo dėl importo šaltinių. Taigi nuo pačios bendrovės priklausys, kaip ji valdys antidempingo muitų poveikį.

         4.   NESUSIJUSIŲ IMPORTUOTOJŲ INTERESAI
   4.1.   Bendrosios pastabos

               (408)

               Atlikus peržiūros tyrimą pasitvirtino, kad galima išskirti dvi pagrindines importuotojų kategorijas. Vienai kategorijai iš esmės priklauso bendrovės, kurios importuoja ir perparduoda savo pačių prekės ženklo batus, kurių gamybą jos perkėlė į trečiąsias šalis. Tokios bendrovės paprastai didelę dalį veiklos atlieka Sąjungoje, pvz., kuria dizainą, vykdo mokslinius tyrimus ir plėtrą, apsirūpina žaliavomis, kartais turi net savo platinimo grandinę. Todėl galima manyti, kad šios kategorijos importuotojai Sąjungoje vykdo svarbią pridėtinės vertės veiklą tam įdarbindami pakankamai daug darbuotojų. Antrajai kategorijai priskiriami importuotojai, kurie yra paprasčiausiai prekiautojai, dėmesį kreipiantys daugiau į kiekį, o ne į prekės ženklą – jie daugiausia prekiauja „platintojo ženklo“ batais. Šių importuotojų sąnaudų struktūra apskritai yra paprastesnė, o Sąjungoje jie mažiau vykdo pridėtinę vertę kuriančios veiklos.

               (409)

               Nustatyta, kad šių dviejų pagrindinių kategorijų importuotojų verslo modeliai yra skirtingi. Pavyzdžiui, pirmojoje kategorijoje galima išskirti tiek Europos kilmės, tiek ne Europos kilmės prekės ženklus, be to, tiek oficialią avalynę, tiek kasdienę avalynę. Tarp antrai kategorijai priskiriamų importuotojų galima rasti tokių, kurie turi savo mažmeninės prekybos parduotuves, ir tokių, kurie tik parduoda batus didmenininkams ir (arba) platintojams. Kai kurios antrai kategorijai priskiriamos bendrovės prekiauja tik platintojo ženklo batais, tačiau kitos turi konkrečius tiekimo susitarimus su žinomų prekės ženklų gamintojais ir (arba) licencijų susitarimus ir (arba) susitarimus su akcinėmis bendrovėmis.

               (410)

               Atsižvelgiant į importuotojų įvairialypiškumą, kaip apibrėžta pirmiau, ir norint susidaryti kuo išsamesnį vaizdą, importuotojų padėtis nagrinėta keliais skirtingais aspektais. Pirma, nagrinėtos iš importuotojų ir jų asociacijų gautos pastabos. Be to, šiam tikslui atsižvelgta ir į statistinius duomenis bei susijusius leidinius ir jais naudotasi. Pagaliau tam tikri esminiai ekonominiai duomenys nustatyti remiantis patikrinta atrinktų importuotojų pateikta informacija.

               (411)

               Kaip minėta pirmiau, norint nustatyti kai kuriuos esminius ekonominius duomenis, nuspręsta atrinkti importuotojus. Toks sprendimas priimtas remiantis tuo, kad per pradinį tyrimą paaiškėjo, jog yra daug bendradarbiaujančių importuotojų ir daugelis jų atsiuntė klausimyno atsakymus. Todėl nuspręsta, kad per šią priemonių galiojimo termino peržiūrą būtų tikslinga atlikti atranką.

               (412)

               Kaip jau minėta 37 konstatuojamojoje dalyje, iš 21 apie save pranešusio Sąjungos importuotojo, pareiškusio norą bendradarbiauti atliekant tyrimą, atrinkti aštuoni importuotojai. Atrinktos penkios didžiausios bendrovės, kurios importuoja didžiausią kiekį ir kurių importo ir perpardavimo vertė Sąjungoje yra didžiausia, ir keli mažesni importuotojai. Pastarieji pasirinkti siekiant sudaryti tipiškesnę grupę šalių, kurios siūlo bendradarbiauti, atsižvelgiant į jų skirtingus verslo modelius, geografinę padėtį ir produktų, kuriais prekiauja, segmentus. Atrinktas didžiausias įmanomas bendrovių, kurias galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką, skaičius. Remiantis tyrimo etapu turimais duomenimis atrinkti importuotojai per PTL importavo apie 18 % viso į Sąjungą importuojamo nagrinėjamojo produkto kiekio. Viena atrinkta bendrovė, kuri pareiškė norą būti atrinkta, galiausiai nepateikė klausimyno atsakymų, ir visos pastangos užtikrinti šio mažo importuotojo bendradarbiavimą buvo bergždžios. Todėl ši bendrovė galiausiai buvo išbraukta iš atrinktų bendrovių sąrašo. Kiti septyni atrinkti importuotojai atliekant tyrimą visapusiškai bendradarbiavo ir iki nustatyto termino pateikė klausimyno atsakymus.

               (413)

               Kaip minėta pirmiau, remiantis patikrintais atrinktų importuotojų bendrais duomenimis, buvo galima išsamiai išnagrinėti tam tikrus esminius ekonominius parametrus, o tai, atsižvelgiant į didelį veiklos vykdytojų skaičių, buvo įmanoma pagrįstai padaryti tik atrinkus bendroves. Tačiau analizuojant importuotojų padėtį neapsiribota atliekant atranką pateikta informacija. Nagrinėjant Sąjungos interesus atsižvelgta ir į specializuotus spaudos leidinius bei rinkos tyrimus, taip pat į informaciją, kurią suinteresuotųjų šalių prašyta pateikti ir kuri buvo gauta. Naudojant tokią informaciją dar kartą užtikrinta, kad analizuojant pakankamai atsižvelgta į visus pagrindinius šiame sektoriuje veikiančius verslo modelius.

               (414)

               Remiantis patikrinta atrinktų importuotojų informacija ir kita turima susijusia informacija manoma, kad nagrinėjamąjį produktą importuojant ir perparduodant platintojams ir (arba) mažmenininkams per PTL Sąjungoje sukurta apie 23 000 darbo vietų.

         4.2.   Importo apimtis

               (415)

               Kaip jau parodyta 4 lentelėje, iš Eurostato duomenų matyti, kad nuo 2005 m. nagrinėjamojo produkto importo apimtis gerokai sumažėjo (apie 90 mln. porų). Per tą patį laikotarpį odinių batų importo iš kitų šalių apimtis padidėjo apytikriai nuo 43 iki 201 mln. porų. Dėl to, jei 2005 m. importo iš KLR ir Vietnamo apimtis buvo daug didesnė (+ 80 %) už importo iš kitų šalių apimtį, tai per PTL importo iš kitų šalių apimtis viršijo importo iš KLR ir Vietnamo apimtį 4 %. Iš Eurostato duomenų taip pat matyti, kad nuo 2005 m. tiriamo produkto importo apimtis apskritai sumažėjo 11 %.

               (416)

               Didelis importuotojas, kuris atliekant tyrimą bendradarbiavo, tačiau atrankoje nedalyvavo, nurodė panašią importo apimties raidą. Ši bendrovė nurodė, kad nuo 2005 m. jos perkamas nagrinėjamojo produkto kiekis sumažėjo 25 %, tuo tarpu odinių batų importo iš kitų šalių apimtis labai padidėjo.

               (417)

               Atrinktų importuotojų odinių batų importo raida nuo 2005 m. iki PTL pabaigos:

                  19   lentelė

                  Atrinktų importuotojų importuojamas kiekis (poros)

                           2005 m.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           PTL

                           KLR ir Vietnamas

                           29 761 231

                           30 806 163

                           26 616 891

                           29 577 492

                              indeksuotas

                              100

                              104

                              89

                              99

                           Kitos šalys

                           13 181 962

                           16 077 607

                           22 680 174

                           28 096 596

                              indeksuotas

                              100

                              122

                              172

                              213

               (418)

               Pagal bendrus statistinius duomenis atrinkti importuotojai labai padidino iš kitų šalių perkamą odinių batų kiekį. Importo iš KLR ir Vietnamo apimtis nuo 2005 m. iš esmės nesikeitė – 2007 m. šiek tiek sumažėjo, tačiau per PTL vėl pasiekė beveik tokį patį lygį kaip 2005 m. Reiškia, kad atrinktų importuotojų bendra odinės avalynės, kuria jie prekiavo, apimtis nuo 2005 m. padidėjo beveik trečdaliu – iš nagrinėjamųjų šalių, nepaisant nustatytų antidempingo priemonių, tiek pat, kiek visada, o iš trečiųjų šalių – daugiau. Iš trečiųjų šalių, kurios pasinaudojo šia padidėjusia importo apimtimi, Indonezija ir Indija pasinaudojo daugiausia.

               (419)

               Atrinktų importuotojų pirkimo iš nagrinėjamųjų šalių tendencija nesikeičia, o tai neatitinka pagal Eurostatą nustatytos tendencijos, kad importo apimtis gerokai sumažėjo. Atidžiau išnagrinėjus atrinktų importuotojų duomenis paaiškėjo, kad nesikeičianti importo iš nagrinėjamųjų šalių tendencija nustatyta dėl to, kad vienas didesnių atrinktų importuotojų, priešingai pagal Eurostato duomenis nustatytai tendencijai ir su kitais atrinktais importuotojais susijusiai tendencijai, ne tik labai padidino iš trečiųjų šalių perkamo produkto kiekį, bet ir, siekdamas patenkinti paklausą, labai padidino iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kiekį ir taip kompensavo apskritai mažėjantį atrinktų importuotojų importuojamą tokio produkto kiekį. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad atrinktų importuotojų tiriamo produkto importo raida atitinka kiekybinę Eurostato duomenų bazėje atliktą analizę, t. y. importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis apskritai mažėjo.

         4.3.   Pirkimo kainos

               (420)

               Kaip nurodyta 5 ir 8 lentelėse, iš Eurostato duomenų matyti, kad vidutinės odinių batų importo iš nagrinėjamųjų šalių ir trečiųjų šalių kainos nuo 2005 m. didėjo, o odinių batų importo iš trečiųjų šalių CIF kainos net šiek tiek daugiau nei odinių batų importo iš nagrinėjamųjų šalių CIF kainos. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad importuojamų batų asortimentas daro didelį poveikį kainoms ir kad visų eksportuojančių šalių asortimentas gerokai pasikeitė, vidutinės kainos, kurias galima apskaičiuoti remiantis Eurostato nurodyta apimtimi ir vertėmis, nebūtinai yra pačios tiksliausios kainų tendencijoms nustatyti. Dėl to atrinktų importuotojų kainų tendencijas galima laikyti reikšmingesnėmis, nes importuotojų produkto asortimentas, atsižvelgiant į tai, kad tos bendrovės jau ilgą laiką specializuojasi tam tikrų rūšių ir stilių avalynės importo srityje, tikriausiai pasikeitė mažiau.

               (421)

               Kaip aprašyta 412 ir 408 konstatuojamosiose dalyse ir toliau, atrinkti importuotojai taikė įvairius skirtingus verslo modelius, dėl ko, inter alia, labai skyrėsi kiekvieno importuotojo vidutinės kainos. Be to, kai kurie importuotojai prekiavo milijonais batų porų per metus, o kiti – „tik“ keliais šimtais tūkstančių porų per metus. Trečia, kai kurių atskirų importuotojų parduotas batų kiekis ir, atitinkamai, tokių importuotojų reikšmė atrinktų importuotojų grupėje per nagrinėjamąjį laikotarpį labai svyravo. Dėl šių priežasčių nuspręsta, kad svertinius vidutinius rezultatus reikėtų papildyti aritmetinio vidurkio analize, kad būtų galima išsamiai įvertinti susijusias tendencijas.

               (422)

               Vidutinės atrinktų importuotojų importo kainos nuo 2005 m. iki PTL pabaigos:

                  20   lentelė

                  Vidutinės atrinktų importuotojų importo kainos (EUR)

                           2005 m.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           PTL

                              KLR ir Vietnamas

                           CIF: svertinis vidurkis

                           11,10

                           11,81

                           10,24

                           10,07

                              indeksuotas

                              100

                              106

                              92

                              91

                           CIF: aritmetinis vidurkis

                           10,17

                           11,42

                           10,54

                           10,42

                              indeksuotas

                              100

                              112

                              104

                              102

                           Iškrauto produkto kaina (10): svertinis vidurkis

                           11,72

                           13,43

                           12,12

                           11,88

                              indeksuotas

                              100

                              115

                              103

                              101

                           Iškrauto produkto kaina (10): aritmetinis vidurkis

                           10,74

                           12,98

                           12,48

                           12,30

                              indeksuotas

                              100

                              121

                              116

                              115

                              Kitos šalys

                           CIF: svertinis vidurkis

                           13,11

                           12,71

                           10,85

                           10,46

                              Indeksuotas

                              100

                              97

                              83

                              80

                           CIF: aritmetinis vidurkis

                           12,21

                           12,56

                           12,59

                           11,53

                              Indeksuotas

                              100

                              103

                              103

                              94

               (423)

               Išnagrinėjus importo iš KLR ir Vietnamo CIF kainas nuo 2005 m., t. y. paskutinių metų, kai nebuvo taikomos antidempingo priemonės, iki PTL matyti, kad jos padidėjo 2 % (aritmetinis vidurkis) arba sumažėjo 9 % (svertinis vidurkis). Apskritai, iš nagrinėtų duomenų matyti, kad prieš nustatant importo ir antidempingo muitus importo kainos buvo stabilios arba šiek tiek mažėjo. Abiem atvejais importo kainos prieš nustatant muitus labai padidėjo 2006 m. ir po to sumažėjo.

               (424)

               Tuo pačiu metu vidutinės odinių batų CIF importo iš kitų šalių kainos pagal abu vertinimus sumažėjo (nuo – 20 iki – 6 %). Taigi odinių batų importo kainų prieš nustatant muitus iš nagrinėjamųjų šalių ir kitų šalių skirtumas sumažėjo apytikriai nuo 2,00 EUR iki 1,00 EUR už porą (procentais: nuo apytikriai 20 iki 10 % – aritmetiniai vidurkiai) arba nuo 2,00 EUR iki 0,50 EUR (procentais: nuo apytikriai 20 iki 5 % – svertiniai vidurkiai). Antidempingo muitai taikomi tik KLR ir Vietnamui. Todėl galima laikyti, kad vidutinės iškrauto produkto (odinių batų), viena vertus, iš KLR ir Vietnamo, kita vertus – iš kitų šalių, kainos (t. y. importo kainos, į kurias įskaičiuotos importo sąnaudos, importo muitai ir, jei taikomi, antidempingo muitai) dabar yra panašesnės. Taigi, kitose šalyse pagamintų odinių batų kainos tampa patrauklesnėmis, palyginti su nagrinėjamosiose šalyse pagamintų batų kainomis.

         4.4.   Perpardavimo kainos

               (425)

               Išsami informacija apie importuotojų perpardavimo kainas gauta iš atrinktų importuotojų. Atrinktų importuotojų peržiūros produkto perpardavimo kainos keitėsi taip:

                  21   lentelė

                  Vidutinės atrinktų importuotojų perpardavimo kainos (EUR)

                           2005 m.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           PTL

                           Svertinis vidurkis

                           34,62

                           36,97

                           33,68

                           32,28

                              indeksuotas

                              100

                              107

                              97

                              93

                           Aritmetinis vidurkis

                           27,09

                           29,72

                           28,46

                           29,24

                              indeksuotas

                              100

                              110

                              105

                              108

               (426)

               Iš šių duomenų matyti, kad laikotarpiu nuo 2005 m. iki PTL pabaigos perpardavimo kainos nesikeitė arbe šiek tiek padidėjo. 2006 m. perpardavimo kainos padidėjo 7–10 %, o tai atitinka CIF pirkimo kainų padidėjimą 2006 m. (žr. 422 konstatuojamąją dalį). Nuo 2006 m. iki PTL pabaigos perpardavimo kainos mažėjo.

               (427)

               Atlikus tyrimą negauta jokios informacijos ar įrodymų, kad kitų importuotojų perpardavimo kainos būtų keitęsi kitaip, nei kaip aprašyta pirmiau.

         4.5.   Pelningumas

               (428)

               Dėl atrinktų importuotojų – pelningumas nustatytas remiantis aprašytu importo ir perpardavimo kainų bendru vaizdu ir importuotojų kitų sąnaudų veiksnių raida. Atskleidus informaciją kai kurie atrinkti importuotojai abejojo dėl naudotų jų individualių pelno duomenų ir prašė priimti patikslintus duomenis. Kai kurie tokie prašymai priimti, o kai kurios kanceliarinės klaidos ištaisytos. Patikslinti pelningumo duomenys:

                  22   lentelė

                  Vidutinis pelnas, kurį atrinkti importuotojai gauna už nagrinėjamąjį produktą

                  (grynasis pelnas neatskaičius mokesčių / apyvarta)

                           2005 m.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           PTL

                           Svertinis vidurkis

                           36,2 %

                           18,1 %

                           20,5 %

                           20,4 %

                           Aritmetinis vidurkis

                           29,6 %

                           17,8 %

                           20,7 %

                           21,3 %

                              Pastaba. Neįskaičiuotas importuotojų pelnas, gautas produktą parduodant vartotojams (mažmeninės prekybos pelnas)

               (429)

               Pateikti duomenys apskaičiuoti remiantis atrinktų importuotojų nurodytais duomenimis apie pelną, gautą iš nagrinėjamojo produkto. Kai kuriais atvejais duomenis reikėjo patikslinti po patikrinimo vietoje. Kaip nurodyta pirmiau, galutinai atskleidus informaciją keturi atrinkti importuotojai suabejojo jų individualiomis pelningumo analizėmis ir pakartojo, kad turėtų būti priimti patikslinti duomenys, kurie buvo pateikti po patikrinimo vietoje. Dėl vieno atrinkto importuotojo pažymima, kad jo prašymas dėl pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) išlaidų buvo iš dalies priimtas ir pataisyta kanceliarinė klaida – dėl to šiek tiek sumažėjo suinteresuotosioms šalims atskleistas atrinktų importuotojų pelningumas. Tačiau teko atmesti tvirtinimą, kad reikėtų priimti pradžioje nurodytus PBA išlaidų duomenis ir kad, be to, reikėtų atsižvelgti į didelę sumą honorarų, kurie tariamai turėjo būti mokami jo susijusiai bendrovei už Sąjungos ribų. Dėl pradžioje nurodytų PBA išlaidų per tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad duomenys yra pervertinti, nes bendrovė negalėjo pagrįsti nurodytų sumų. Taigi koreguota remiantis dokumentais, gautais per tikrinamąjį vizitą. Dėl tariamų sąnaudų, susijusių su honorarais, ši suma nurodyta tik po tikrinamojo vizito, o prašymas nebuvo pakankamai pagrįstas. Antras atrinktas importuotojas taip pat pakartojo prašymą, kad būtų priimti patikslinti pelningumo duomenys, pagrįsti pelnu, kuris nurodytas tariamai JAV valdžios institucijoms pateiktoje formoje. Dėl to pažymima, kad bendrovė pateikė nagrinėjamojo produkto pelningumo duomenų lentelę, kuri patvirtinta per tikrinamąjį vizitą, nes ji visiškai atitiko auditorių patikrintas sąskaitas ir kitus turimus duomenis.
               Po tikrinamojo vizito atsiųstame dokumente tik minimas bendras pelno Europoje lygis ir nurodyti visi produktai ir tikriausiai visos operacijos ne 27 valstybėse narėse, tačiau Europoje (Šveicarijoje, Balkanų šalyse). Be to, šios formos negalima sieti su vietoje patikrintais duomenimis, dėl to prašymas atmestas. Atskleidus informaciją pateiktose pastabose bendrovė pateikė daugiau informacijos šiuo klausimu, tačiau informacija buvo pateikta labai vėlai, be to, trūko pagrįstų įrodymų, dėl to į ją nebuvo galima atsižvelgti. Antrasis tos bendrovės tvirtinimas buvo susijęs su kai kuriomis sąnaudų dalimis, į kurias reikėjo atsižvelgti ir iš kurių dviejų nebuvo galima susieti su vietoje patikrinta informacija. Tačiau sutikta atsižvelgti į trečiąją sąnaudų dalį, kuri buvo visapusiškai patikrinta per tikrinamąjį vizitą, bet lentelėje praleista. Tačiau poveikis visam pelningumui buvo labai nedidelis. Trečiasis importuotojas pradžioje pateikė pelno duomenų, susijusių tik su nedidele dalimi jo operacijų Sąjungoje. Pateiktų duomenų negalima laikyti bendrovės operacijų Sąjungoje apskritai tipiškais duomenimis, nes regionų sąnaudos ir pajamos labai skyrėsi. Taigi pelno duomenys per patikrinimą vietoje buvo papildyti likusiais operacijų Sąjungoje duomenimis, remiantis visa turima patikrintina informacija. Bendrovė nesutiko su tokio skaičiavimo rezultatais ir tikrinamojo vizito pabaigoje pateikė patikslintą pelningumo duomenų lentelę, kuri nuo Komisijos skaičiavimų skyrėsi tik viena dalimi, t. y. pirkimo sąnaudų dalimi. Tačiau šių pirkimo sąnaudų, priešingai nei Komisijos apskaičiuotų pirkimo sąnaudų, nebuvo galima susieti su turima informacija, todėl patikslinta lentelė nepriimta. Taigi tvirtinimas atmestas, o naudoti per patikrinimą vietoje nustatyti pelningumo duomenys. Atskleidus informaciją, ketvirtasis importuotojas nesutiko su jo paties pateiktais pelningumo duomenimis, kurie patikrinti ir be koregavimų priimti per tikrinamąjį vizitą vietoje, teigdamas, kad visa naudota metodika yra netiksli. Tačiau bendrovė nepasiūlė kitos metodikos pelnui iš nagrinėjamojo produkto apskaičiuoti, todėl tvirtinimą reikėjo atmesti kaip nepagrįstą.

               (430)

               Primenama, kad remiantis per pradinį tyrimą iš bendradarbiaujančių importuotojų gautais klausimyno atsakymais nustatytas svertinis vidutinis 12 % grynasis pelnas laikotarpiu nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d. Tačiau šiame peržiūros tyrime iš atrinktų importuotojų patikrintų duomenų matyti, kad šių atrinktų importuotojų svertinis vidutinis pelnas 2005 m. buvo didesnis nei 20 %. 2006 m. labai sumažėjo pelningumas – daugiau nei 18 procentinių punktų pagal svertinį vidurkį ir beveik 12 procentinių punktų pagal aritmetinį vidurkį. Paaiškėjo, kad dėl daugumos pardavimo susitarimų buvo sutarta dar prieš nustatant laikinąsias priemones 2006 m. kovo mėn., ir daugeliu atvejų susitariant dėl pardavimo kainos nebuvo atsižvelgta į tai, kad gali būti nustatyti antidempingo muitai. Todėl atrinktų importuotojų pelnas, gautas iš nagrinėjamojo produkto, 2006 m. sumažėjo. 2007 m. ir per PTL pelnas vėl padidėjo, tačiau yra vis dar 8–16 procentiniais punktais mažesnis už 2005 m. gautą pelną.

               (431)

               Kadangi po 2006 m. kovo mėn. dauguma atrinktų importuotojų derino tiekimo kanalus ir kainų politiką prie pasikeitusių aplinkybių, t. y. nustatytų antidempingo muitų, atlikta išsamesnė veiksnių, turinčių poveikio pelningumui nuo 2007 m., analizė. Padarytos tokios išvados. Pirma, 2006 m. pelno sumažėjimą būtų galima iš esmės priskirti antidempingo muitams, tačiau 2007 m. ir per PTL kiti, nuo konkrečios bendrovės priklausantys veiksniai, taip pat turėjo neigiamo poveikio atrinktų importuotojų pelnui. 2007 m. ir per PTL labai padidėjo tam tikrų atrinktų importuotojų PBA išlaidos, dėl to labai pablogėjo bendrieji skirtumai. Tai turėjo poveikio visiems atrinktiems importuotojams apskaičiuotam bendram pelnui. Nerasta jokios bendros šių atrinktų importuotojų PBA išlaidų padidėjimo priežasties, pvz., didesnės sporto renginių rinkodaros sąnaudos.

               (432)

               Tuo pačiu metu pažymima, kad dėl EUR ir JAV dolerio keitimo kurso pokyčių importuotojai galėjo išlaikyti mažas pirkimo sąnaudas, įskaitant nagrinėjamojo produkto sąnaudas. Nuo 2005 m. pabaigos iki PTL pabaigos EUR vertė JAV dolerio atžvilgiu padidėjo beveik 30 % ir, kadangi importuotojų susitarimai su tiekėjais paprastai sudaromi JAV doleriais, o apie garantijas iš importuotojų gauta nedaug pranešimų, dėl šios „naudos“ kompensuotas antidempingo muitų ir kitų sąnaudų padidėjimo poveikis. Remiantis vieno atrinkto importuotojo pateikta informacija, jei šis valiutos keitimo kursas būtų nepasikeitęs, pelno lygis per PTL galėjo būti apytikriai 6 procentiniais punktais mažesnis.

               (433)

               Be to, atlikta papildoma pelningumo analizė, kurią atliekant atskirtas pelnas, gautas iš platintojo ženklo avalynės, nuo pelno, gauto iš prekės ženklo avalynės. Dėl to iš atrinktų importuotojų gauti patikrinti duomenys papildyti informacija, gauta iš kito didelio platintojo ženklo batų importuotojo, kuris nedalyvavo atrankoje, tačiau bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė savo nuomonę. Iš šios informacijos matyti, kad platintojo ženklo batų importuotojų pelno lygis apskritai buvo gerokai mažesnis už daugelio prekės ženklo batų importuotojų pelno lygį, tačiau šis lygis per PTL vis tiek buvo pakankamai didelis, t. y. 11–17 %. Tuo patvirtinami per pradinį tyrimą nustatyti faktai, kad šios kategorijos importuotojai gauna vidutiniškai 17 % pelną. Kita vertus, papildomai išanalizavus taip pat nustatyta, kad prekės ženklo avalynės importuotojų pelningumas po pradinio tyrimo padidėjo. Tame tyrime minėti importuotojai pranešė, kad jie gauna vidutiniškai apie 10 % pelną, tuo tarpu atrinktų prekės ženklo avalynės importuotojų pelnas per PTL buvo didesnis nei 20 %. Todėl galima daryti išvadą, kad apskritai platintojo ženklo avalynės importuotojų grupės ekonominė padėtis po pradinio tyrimo iš esmės nesikeitė, o prekės ženklo avalynės importuotojų padėtis, kaip paaiškėjo, pagerėjo.

               (434)

               Bet kuriuo atveju pagal bet kurį scenarijų atrinktų importuotojų gautas pelnas buvo pakankamai didelis ir po 2006 m. nemažėjo. Taip pat pažymima, kad iš atrinktų importuotojų pelno lygio apskritai, t. y. visuomet didesnio nei 10 %, matyti, kad verslas yra pakankamai pastovus ir tvarus.

               (435)

               Atlikus tyrimą negauta jokios informacijos ar įrodymų, kad kitų importuotojų pelno lygis būtų keitęsis kitaip, nei pirmiau aprašyta pelno tendencija.

         4.6.   Ekonomikos nuosmukio po PTL poveikis

               (436)

               Atsižvelgiant į pasaulinę finansų ir ekonomikos krizę, kuri prasidėjo iš karto po PTL, manyta, kad būtų tikslinga analizuoti importuotojų padėtį po PTL. Keliose pateiktose pastabose nurodyta, kad šis ekonomikos nuosmukis padarys neigiamą poveikį sektoriui ir taip dar labiau sustiprins neigiamą antidempingo muitų poveikį. Remiantis šalių pateikta papildoma informacija ir pastabomis, taip pat vieša informacija, kaip antai Eurostatas, rinkos tyrimai ir pan., susidaro toks vaizdas.

               (437)

               Iš turimų statistinių duomenų matyti, kad importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis toliau mažėja, nors ne taip daug, kaip laikotarpiu nuo 2005 m. iki PTL pabaigos (– 15 % po PTL). Tuo pačiu metu importo iš trečiųjų šalių apimtis toliau didėja. Kitaip tariant gamybos perkėlimo iš nagrinėjamųjų šalių į trečiąsias šalis procesas tebevyksta. Iš Eurostato duomenų taip pat matyti, kad labai didėja importo kainos, ypač avalynės iš nagrinėjamųjų šalių kainos (+ 21,5 %, palyginti su PTL).

               (438)

               Panašiai apie pokyčius po PTL pranešė atrinkti importuotojai, kurie ir toliau vis daugiau produktą tiekia iš kitų šalių ir mažiau – iš nagrinėjamųjų šalių. Apskritai, jų tiriamojo produkto importo apimtis iš esmės nepasikeitė. Importuotojai paaiškino, kad dėl apytikriai 6 mėnesių gamybos laikotarpio produktas po PTL pirktas dėl to, kad jo užsakymai pateikti prieš prasidedant ekonomikos nuosmukiui. Atrinktų importuotojų vidutinės nagrinėjamojo produkto pirkimo kainos eurais, palyginti su PTL, padidėjo apie 15 %. Importuotojai nurodė, kad kainos padidėjo pirmiausia dėl to, kad 2008 m. pabaigoje ir 2009 m. pradžioje padidėjo JAV dolerio vertė, dėl kurios padidėjo produkto tiekimo iš nagrinėjamųjų šalių sąnaudos EUR, ir, antra, dėl padidėjusių gamybos sąnaudų nagrinėjamosiose šalyse, ypač dėl padidėjusių darbo sąnaudų.

               (439)

               Kadangi perpardavimo kainos nesikeitė arba tik šiek tiek padidėjo, paaiškėjo, kad atrinktų importuotojų pelningumui prekiaujant nagrinėjamuoju produktu galėjo būti toliau daromas poveikis. Be to, importuotojai tvirtino, kad dėl išankstinių pirkimo užsakymų ir vėlesnio paklausos sumažėjimo labai padidėjo jų atsargos. Tačiau, remiantis pateiktais duomenimis apie kainas apskaičiavus importuotojų pelno lygį po PTL paaiškėjo, kad pelnas sumažėjo nedaug (apytikriai 2 procentiniais punktais), ir pelno lygis apskritai dar buvo pakankamai geras.

               (440)

               Tačiau keli importuotojai paminėjo, kad nuo 2008 m. rudens vartotojų paklausa labai sumažėjo ir kad ši sumažėjusi paklausa importo apimtyje dar neatsispindi, nes užsakymai padaryti prieš 6–9 mėnesius, t. y. prieš ekonomikos nuosmukį. Taigi importuotojai numatė, kad kitą sezoną importo apimtis sumažės dar labiau. Be to, keli importuotojai nurodė, kad kai kurios pagrindinės platinimo grandinės tapo nemokiomis arba turi sunkumų, dėl kurių panaikinti užsakymai, didėja importuotojų atsargos ir importuotojai turi taikyti specialias nuolaidas pirkėjams. Kai kurie atrinkti importuotojai pranešė apie didelius restruktūrizavimo planus dėl nuosmukio, kiti nurodė, kad jie vis daugiau stengiasi kontroliuoti sąnaudas kitokiomis priemonėmis.

               (441)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, iki 2009 m. liepos mėn. krizės poveikis vis dar buvo nedidelis importo ir pardavimo apimties atžvilgiu, nes užsakymai buvo pateikti prieš krizei prasidedant vartotojų lygmeniu, be to, užsakymai buvo pateikti remiantis optimistiškesniais suvartojimo planais. Dėl pelningumo paaiškėjo, kad dauguma importuotojų iš dalies sugebėjo sumažinti krizės poveikį, taikydami įvairias priemones sąnaudoms kontroliuoti.

         4.7.   Galimas poveikis, jei priemonės bus toliau taikomos

               (442)

               Jei priemonės bus toliau taikomos, veikiausiai ateityje jos darys didesnį poveikį importuotojams, nes ekonominiai rodikliai labai pasikeitė. Padidėjus pirkimo kainoms, kaip neseniai pastebėta, ir numatant vartojimo sumažėjimą apskritai, antidempingo muitų poveikis bus akivaizdesnis, nei seniau, net jei dėl valiutos keitimo kurso pokyčių pirkimo kainos padidėjimas būtų sušvelnintas, kaip atsitiko per nagrinėjamąjį laikotarpį. Be to, kai kurie importuotojai nurodė, kad nagrinėjamosiose šalyse reikšmingai padidėjo kitokios sąnaudos, kaip antai darbo sąnaudos. Apskritai, iš nagrinėjamojo produkto gaunamas pelnas netrukus tikriausiai sumažės, bet taip atsitiks daugiausia dėl kitų sąnaudų padidėjimo, o ne dėl antidempingo muitų. Tačiau importuotojai apskritai gavo neblogą pelną, todėl šis sumažėjimas pavojaus šioms bendrovėms veikiausiai nesukeltų.

               (443)

               Kaip jau vyksta nuo 2005 m., importuotojai tikriausiai toliau pirks arba pradės pirkti net dar didesnį produkto kiekį iš kitų trečiųjų šalių dėl to, kad antidempingo muitai jiems turės didesnio poveikio. Tuo pačiu metu importuotojai tikriausiai bandys didesnę bet kurių apskritai padidėjusių sąnaudų dalį perkelti mažmenininkams ir (arba) platintojams. Tačiau, atsižvelgiant į šių mažmenininkų ir (arba) platintojų susijusią svarbą importuotojams (kaip paaiškinta 472 konstatuojamojoje dalyje), gali būti, kad importuotojai neperkels pirkėjams visų didėjančių sąnaudų. Tai pastebėta ir laikotarpiu nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2009 m. kovo mėn.

               (444)

               Jei antidempingo muitai nebus panaikinti, tuomet jų poveikis importuotojams laikotarpiu, kai mažėja paklausa, didėja pirkimo kainos ir vartotojai daugiau sužino apie susijusias sąnaudas, bus skirtingas ir priklausys nuo importuotojo lankstumo. Primenama, kad kai kurie importuotojai jau įrodė, kad yra labai lankstūs pasirinkdami tiekimo strategijas ir produkto asortimentą (daugiau STAF avalynės ir (arba) batų iš tekstilės ar plastiko ir (arba) aksesuarų). Dėl to muito poveikis ateityje jiems bus mažesnis. Kitų importuotojų, kurie turi tradicinius tiekimo iš nagrinėjamųjų šalių kanalus ir prioritetą teikia odinei avalynei, pelningumas ir (arba) pardavimas gali iš tiesų sumažėti apskritai.

         4.8.   Pastabos

               (445)

               Kaip minėta 60 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad iš produkto apibrėžtosios srities reikėtų išbraukti specifinių rūšių batus. Be to, dauguma šalių teigė, kad jei atliekant šį tyrimą produkto apibrėžtosios srities koreguoti negalima, vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu jų importuojamų rūšių batams priemonės neturėtų būti taikomos. Šie tvirtinimai iš esmės buvo pagrįsti šių rūšių batų gamybos (gamybos pajėgumų ir noro gaminti) trūkumu Sąjungoje, dėl kurio nėra konkurencijos ir nedaroma žala Sąjungos pramonei, be to, sukuriama nepalanki ekonominė aplinka, kurioje priemonės turėtų vis didesnio neigiamo poveikio importuotojams, platintojams, mažmenininkams ir vartotojams Sąjungoje.

               (446)

               Dėl to svarbu pažymėti, kad, kaip nustatyta 267 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, iš nagrinėjamųjų šalių importuojama avalynė ypatingai konkuravo su Sąjungoje gaminamų rūšių avalyne. Tai reiškia, kad Sąjungoje dar gaminamas didelis kiekis odinės avalynės. Apskritai pažymima, kad atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą produkto apibrėžtosios srities koreguoti, išplėsti ar mažinti negalima, nepaisant tolesnės gamybos modelio raidos Sąjungoje priemonių taikymo laikotarpiu.

               (447)

               Nepaisydama to, Komisija susisiekė su susijusiomis avalynės asociacijomis, siekdama susidaryti aiškesnį vaizdą, kokių rūšių tam tikra avalynė ir kokiais kiekiais gaminama Sąjungoje. Iš gautos informacijos paaiškėjo, kad dauguma batų, dėl kurių pateikti pirmiau nurodyti tvirtinimai, (vis dar) gaminami Sąjungoje ir kad gamybos metodas priemonių taikymo laikotarpiu nelabai keitėsi. Remiantis gauta informacija negalima galutinai nuspręsti, ar tam tikrų Sąjungoje pagamintų specialaus asortimento rūšių produktais patenkinama šių produktų paklausa.

               (448)

               Dauguma šių produktų – tai specialaus asortimento produktai, kurie parduodami specializuotiems vartotojams nedideliais kiekiais, jų kokybė yra aukšta, techninės savybės sudėtingos, ir jie priskiriami didelės kainos kategorijos produktams, kaip antai batai žirgų sportui, kėglių bateliai ar specialių dydžių arba siaurai pėdai skirti batai. Todėl šių rūšių produktai iš esmės atitinka Sąjungos gamintojų bendrąjį specifikacijų modelį. Nustačius arba palikus galioti priemones Sąjungos gamintojai būtų paskatinti vėl investuoti į tokių specialaus asortimento rūšių produktų gamybą arba didinti esamus gamybos pajėgumus. Kitaip Sąjungos gamintojai nebūtų iš viso suinteresuoti investuoti į tokias produkto linijas. Be to, priemonėmis nėra siekiama sustabdyti importo, taip nedaryta ir šiuo atveju, todėl, kol skirtingų rūšių produktų neįmanoma aiškiai atskirti, būtų tikslinga antidempingo priemones taikyti ir tokių specialaus asortimento rūšių produktams. Bet kuriuo atveju, iš turimų ribotų duomenų apie specialaus asortimento produktus matyti, kad jų dalis, palyginti su apskritai visu importuojamu produkto kiekiu, yra labai nedidelė ir kad todėl laikoma, kad priemonių poveikis šių rūšių produktams neturėtų būti neproporcingas, palyginti su didžiąja dalimi importo.

               (449)

               Kai kurie sportinės avalynės importuotojai ir jų asociacijos teigė, kad jie neturėtų alternatyvaus gyvybingo tiekimo šaltinio Sąjungoje.

               (450)

               Dėl to pirmiausia pažymima, kad iš nacionalinių avalynės asociacijų gautos informacijos matyti, kad Sąjungoje dar gaminama daug sportinės avalynės, nors negalima teigti, kad paklausa neviršytų pasiūlos tame segmente. Net manant, kad Sąjungoje nepakankamai gaminta sportinės avalynės, atlikus tyrimą nustatyta, kad yra alternatyvių tiekimo šaltinių, pvz., Indonezijoje ir Indijoje, kurių kainos, kaip nurodyta pirmiau, tampa vis konkurencingesnėmis.

               (451)

               Be to, kai kurie atrinkti importuotojai, ypač didesnių pasaulinių prekės ženklų avalynės importuotojai, tvirtino, kad su tam tikromis fabrikų grupėmis KLR ir Vietname jie užmezgę ilgalaikius strateginius ryšius, pagrįstus aukšta kokybe, socialiniais, saugumo ir aplinkos apsaugos standartais, kuriems išplėtoti prireikė ne vienerių metų. Todėl keičiant tiekimo šaltinius ir perkeliant gamybą susidarytų didelės sąnaudos ir būtų atsilikta laike (12–18 mėnesių).

               (452)

               Dėl to svarbu pažymėti, kad susijusios antidempingo priemonės nėra draudžiamojo pobūdžio. Kitaip tariant, tai, kad siekiant atstatyti iškraipytą prekybą buvo nustatytos priemonės, nereiškia, kad buvo sustabdytas importas iš nagrinėjamųjų šalių, o importuotojams teko ieškoti tiekimo šaltinių kitose šalyse. Nepaisant to, atlikus tyrimą nustatyta, kad esama pakankamai lankstumo: importuotojai paprastai perka iš tiekėjų grupių, kurių gamybos bazių yra keliose Azijos šalyse. Šios grupės yra lanksčios ir, jei tam yra paskatų, gali keisti tiekimo šaltinį iš vienos šalies į kitą. Remiantis per atranką gautais duomenimis apie tiriamo produkto tiekimo šaltinius nuo 2005 m., kaip apibendrinta 417 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad per 1 ar 2 metus pasikeitė didelės dalies daugumos atrinktų importuotojų tiekiamos odinės avalynės kilmė. Didelis neatrinktas importuotojas taip pat nurodė, kad importo iš nagrinėjamųjų šalių sąskaita padidėjo importo iš kitų Azijos šalių apimtis. Todėl iš turimos informacijos matyti, kad gali susidaryti papildomų sąnaudų, tačiau nemanoma, kad būtų itin sudėtinga gamybą perkelti iš vienos šalies į kitą, ir paaiškėjo, kad tai gana įprasta. Todėl šis argumentas atmetamas.

               (453)

               Be to, importuotojų asociacijos ir kai kurie importuotojai teigė, kad importuotojai jau nebegali absorbuoti muitų poveikio. Teigta, kad laikotarpiu nuo 2006 m. iki PTL pabaigos neigiamas priemonių poveikis vartotojams (iš dalies) kompensuotas valiutos keitimo kurso pokyčių nuo 2006 m. poveikiu, tačiau, tų importuotojų teigimu, nuo PTL pabaigos pasikeitus valiutos keitimo kursui jų perpardavimo kainos, jei priemonės būtų toliau taikomos, neišvengiamai padidėtų ir dėl to padidėtų vartotojų kainos parduotuvėse.

               (454)

               Pripažįstama, kad EUR vertė JAV dolerio atžvilgiu labai padidėjo nuo antidempingo priemonių nustatymo, kaip aprašyta ir 432 konstatuojamojoje dalyje. Iš tikrųjų, valiutos keitimo kurso pokyčiai nuo 2005 m. pabaigos iki PTL pabaigos buvo naudingi nagrinėjamojo produkto importuotojams, nes susitarimai su tiekėjais paprastai sudaromi JAV doleriais, o EUR vertė tuo laikotarpiu pakilo beveik 30 % JAV dolerio atžvilgiu.

               (455)

               Dėl tariamo importuotojų nesugebėjimo absorbuoti muito poveikio nuo 2008 m. vidurio pasikeitus valiutos keitimo kursui, dėl kurio padidėjo importo kainos eurais, reikia pažymėti, kad iš nagrinėjamojo produkto prekybos importuotojų gauto pelno lygis, analizuojant atrinktus importuotojus (žr. 22 lentelę pirmiau), per PTL vis dar buvo aukštas. Tai rodo, kad importuotojai gali toliau pelningai veikti, net jei tam tikrą laikotarpį valiutos keitimo kurso pokyčiai jiems būtų nepalankūs. Be to, dėl valiutos keitimo kurso pokyčių reikia pastebėti, kad nėra požymių, kad EUR vertė JAV dolerio atžvilgiu pradėtų nevaldomai mažėti. Priešingai, nors nuo 2008 m. liepos mėn. iki tų pačių metų lapkričio mėn. EUR vertė JAV dolerio atžvilgiu mažėjo, po to laikotarpio ji vėl padidėjo. Dėl to rizikinga tikėtis EUR nuvertėjimo per trumpą ar vidutinį laikotarpį. Dėl odinių batų mažmeninių kainų reikėtų pažymėti, kad yra kitų odinės avalynės šaltinių ir kad importuotojai vis daugiau jais naudojasi. Todėl nėra susijusių duomenų, kuriais remiantis būtų galima manyti, kad importuotojai turi visiškai perkelti su muitu susijusias sąnaudas didmenininkams ir (arba) mažmenininkams, dėl ko labai padidėtų mažmeninė kaina. Todėl šis argumentas nėra įtikinantis.

               (456)

               Kai kurie importuotojai, kurių dauguma priklauso prekinio ženklo avalynės gamintojų grupei, teigė, kad priemonės pakenktų jų kuriamai didelei gamybos pridėtinei vertei Sąjungoje per jų svarbią veiklą tokiose srityse kaip dizainas, plėtra, prekės ženklo kūrimas ir tiekimo šaltinių paieška. Dėl to atlikus tyrimą patvirtinta, kad, iš tiesų, daug importuotojų ne tik prekiauja batais, bet ir užsiima pridėtinę vertę Sąjungoje kuriančia veikla, kaip nurodyta pirmiau. Vykdant tokią veiklą sukuriama labai daug darbo vietų.

               (457)

               Dėl to pažymima, kad iš atrinktų importuotojų pateiktos informacijos nematyti, kad šių bendrovių turimų darbo vietų, susijusių su nagrinėjamuoju produktu, skaičius nuo 2005 m. iki PTL pabaigos būtų mažėjęs. Priešingai, iš atrinktų prekės ženklo avalynės gamintojų bendrų užimtumo duomenų matyti, kad tokių darbo vietų skaičius šiek tiek padidėjo. Taigi, antidempingo priemonėmis pagal jų paskirtį KLR ir Vietnamo kilmės odiniams batams nebuvo užkirstas kelias patekti į Sąjungos rinką, o pakoreguotas tokių batų kainų lygis, kad būtų vėl sukurtos vienodos galimybės. Be to, šiuo atveju muito dydis yra nedidelis, o importuotojai gali keisti tiekimo šaltinių kilmę, kaip jie kai kuriais atvejais ir padarė. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, argumentas, kad dėl antidempingo priemonių iškiltų pavojus šių importuotojų sukurtoms darbo vietoms (kurių sukurta labai daug) Sąjungoje, yra atmetamas.

         4.9.   Išvada

               (458)

               Remiantis pateikta analize daroma galutinė išvada, kad per laikotarpį nuo 2006 m. iki PTL pabaigos antidempingo priemonės darė įtaką nagrinėjamojo produkto importuotojų ekonominei padėčiai Sąjungoje, tačiau, atsižvelgiant į stiprią importuotojų padėtį rinkoje, kaip nustatyta atliekant tyrimą, šį įtaka nelaikoma neproporcinga. Paaiškėjo, kad importuotojų ekonominė padėtis toliau šiek tiek blogėjo devynis mėnesius po PTL. Tačiau apskritai sektoriaus būklė yra gera, o iš peržiūros produkto vis dar gaunamas didelis pelnas. Todėl nemanoma, kad toliau taikant priemones būtų daromas didelis neigiamas poveikis importuotojų interesams.

         4.10.   Platintojų ir (arba) mažmenininkų interesai

   4.10.1.   Bendrosios pastabos

               (459)

               Iš turimos informacijos matyti, kad Sąjungos mažmeninės prekybos ir (arba) platinimo rinkoje apie 60 % visos avalynės parduodama tradiciniu specializuotu platinimo kanalu, kuriam priklauso dideli mažmenininkai, dažnai patys importuojantys batus, ir vadinamosios perkančiosios grupės, o apie 40 % visos avalynės parduodama nespecializuotu platinimo kanalu, kuriam priklauso prekybos centrai, rūbų parduotuvės ir universalinės parduotuvės. Apytikriai įvertinta, kad mažmenininkų ir (arba) platintojų sektoriuje Sąjungoje dirba apie 140 000 žmonių, susijusių su nagrinėjamojo produkto pardavimu vartotojams. Reikia pažymėti, kad šiaurėje esančiose valstybėse narėse daugiau veikia dideli mažmenininkai, tuo tarpu pietuose esančiose valstybėse narėse mažmenine prekyba užsiima MVĮ.

               (460)

               Didelės mažmeninės prekybos grandinės importuotojų atrankoje dalyvauti nepanoro ir išsamaus mažmenininkams skirto klausimyno atsakymų nepateikė, tačiau vienas didelis importuotojas (mažmenininkas) ir mažmenininkų grupė pateikė pastabų raštu ir buvo išklausyti. Taigi vienintelis mažmenininkas, kurio atsakymus buvo galima patikrinti, buvo bendrovė Clark's, kuri bendradarbiavo kaip importuotojas.

               (461)

               Didmenininkų, platintojų ir mažmenininkų asociacijoms skirto klausimyno atsakymus pateikė Europos mados srities mažmenininkų asociacija (AEDT), Europos prekės ženklo avalynės sąjunga (EBFC), Europos lauke dėvėti skirtų produktų grupė (EOG), mažmeninės, didmeninės ir tarptautinės prekybos sektoriams Europoje atstovaujanti asociacija EuroCommerce, Europos sporto prekių pramonės federacija (FESI), užsienio prekybos asociacija (FTA), Olandijos mados asociacija, batų ir sporto prekių mažmenininkų asociacija MITEX ir asociacija Svenskt Sportforum. Jokia prekybos centrų grandinė klausimyno atsakymų nepateikė, tačiau Lidl pateikė informacijos, susijusios su nagrinėjamojo produkto pirkimu ir perpardavimu 2005–2008 m. Minėtos asociacijos ir mažmenininkai prieštaravo priemonėms ir jų pratęsimui teigdamos, kad dėl priemonių sumažėjo pelningumas ir daugeliui mažmenininkų teko ieškoti alternatyvių tiekimo šaltinių. Be to, jų teigimu, pratęsus priemonių galiojimą būtų kenkiama Europos avalynės pramonei, kuri sėkmingai prisitaikė prie modernių rinkų (kuriose iškeliama gamyba) keliamų iššūkių ir galimybių. Jos tvirtino, kad dėl priemonių nebuvo išvengta masinio gamybos iškėlimo, o gamyba į Sąjungą nebus sugrąžinta, nes Sąjungos gamintojai negali patenkinti įvairios kokybiškos avalynės mažomis kainomis paklausos.

         4.10.2.   Pirkimo kainos

               (462)

               Siekiant įvertinti tvirtinimą, kad nustačius antidempingo priemones sumažėjo pelno dydis, pirmiausia išanalizuotos platintojų ir (arba) mažmenininkų nagrinėjamojo produkto pirkimo kainos, palyginti su jų taikomomis pardavimo kainomis nuo 2005 m. iki PTL pabaigos. Kaip apibrėžta 425 konstatuojamojoje dalyje, remiantis atrinktų importuotojų klausimyno atsakymais paaiškėjo, kad importuotojų perpardavimo kainos, kurios yra tokios pačios kaip platintojų ir (arba) mažmenininkų pirkimo kainos, nuo 2005 m. iki PTL pabaigos nesikeitė arba tik nežymiai padidėjo.

         4.10.3.   Perpardavimo kainos

               (463)

               Antra, nagrinėta perpardavimo kainų raida ir, pritrūkus mažmenininkų pateiktų tikslių duomenų, informacija rinkta valstybių narių statistikos tarnybose, kurių duomenys buvo susiję su 66 % Sąjungos gyventojų. Iš šios informacijos matyti, kad mažmeninės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai didėjo labai nedaug, kaip nurodyta lentelėje:

                  23   lentelė

                  Vidutinės vartotojų kainos tam tikrose valstybėse narėse (indeksuotos)

                           2005 m.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           PTL

                           Vokietija

                           „avalynė“

                              100

                              99,2

                              100,3

                              100,9

                           Nyderlandai

                           „avalynė“

                              100

                              100,7

                              101,4

                              103,1

                           „vaikiška avalynė“

                              100

                              99,3

                              101,5

                              100,9

                           Prancūzija

                           „miesto sąlygomis tinkama nešioti avalynė“

                              100

                              99,9

                              101,1

                              101,5

                           Jungtinė Karalystė

                           „avalynė“

                              100

                              98,4

                              99,6

                              99,5

                           Ispanija

                           „moteriška avalynė“

                              100

                              101,9

                              102,6

                              103,7

                           „vyriška avalynė“

                              100

                              101,6

                              103,5

                              104,1

                           „vaikiška avalynė“

                              100

                              100,9

                              102,6

                              103,3

                           Italija

                           „avalynė“

                              100

                              100,9

                              102,0

                              102,6

                              Šaltinis: nacionalinės statistikos tarnybos

               (464)

               Išvardintose batų kategorijose, nors tiksliai neatitinka produkto apibrėžties, daugiausia yra tiriamojo produkto, todėl nurodytas tendencijas galima laikyti pagrįsta nuoroda mažmeninėms nagrinėjamojo produkto pardavimo kainoms nustatyti.

               (465)

               Minėtas tendencijas patvirtino ir kelios suinteresuotosios šalys, kurios nurodė, kad perpardavimo kainos ilgesnį laikotarpį ir bet kuriuo atveju nuo 2005 m. iki PTL pabaigos iš principo nesikeitė. Batų kainų mažmeninės prekybos lygmeniu stabilumą tokį ilgą laikotarpį jos aiškino i) palankiais sąnaudų veiksniais dėl nuolatinio gamybos perkėlimo į mažų sąnaudų šalis ir palankiu valiutos keitimo kurso pokyčiu ir ii) „kainų taškų“ principu, kurį taiko mažmenininkai, bei vartotojų noru mokėti. „Kainos taškų“ principas yra tai, kad batai paprastai parduodami už fiksuotą kainą, o ne nuo tam tikros kainos iki tam tikros kainos, pavyzdžiui, vienos kategorijos batai parduodami už 44,95 EUR, aukštesnės kategorijos batai už 49,95 EUR, dar aukštesnės kategorijos batai už 54,95 EUR ir t. t.

         4.10.4.   Pelningumas

               (466)

               Kadangi mažmenininkų pateikta informacija nebuvo pakankamai tiksli, nebuvo įmanoma tiesiogiai gauti mažmenininkų pelningumo duomenų. Tačiau mažmenininkų pirkimo kainos raidą, kaip nurodyta 462 konstatuojamojoje dalyje, palyginus su jų perpardavimo kainos raida, kaip nurodyta 463–465 konstatuojamosiose dalyse, nėra jokių požymių, kad pelno dydis būtų mažėjęs, o taip gali būti dėl muitų poveikio sąnaudoms, nes nagrinėjamojo produkto pirkimo kainos nesikeitė arba nežymiai didėjo, o perpardavimo kainos nežymiai didėjo.

               (467)

               Dėl bendro mažmeninės prekybos sektoriaus pelningumo lygio, yra požymių, kad šis pelno lygis yra mažesnis už importuotojų gauto pelno lygį. Be to, remiantis specializuotais spaudos leidiniais, mažmenininkų manymu kai kurie regionai yra ypatingai konkurencingi ir sudėtingi (didelė konkurencija, rinkos konsolidacijos procesas, didelė priklausomybė nuo finansų rinkos, kuri nenori investuoti, ir strateginės nesėkmės). Tačiau tuo pačiu metu viena didžiausių Sąjungoje veikiančių mažmeninės prekybos batais grandinių spaudoje paskelbė apie rekordinį pelną 2008 m. ir ambicingus plėtros planus.

               (468)

               Dėl mažmenininkų pelningumo apskritai reikėtų taip pat pažymėti, kad antidempingo muito poveikis bet kuriuo atveju sumažinamas iš jų kitų produktų, kaip antai STAF avalynė, kitos kilmės odinė avalynė, kitų rūšių avalynė ir priedai, gaunamos apyvartos.

               (469)

               Taigi mažmenininkai per peržiūros tyrimą nepagrindė argumento, kad pelningumas mažėja, o atliekant tyrimą nustatytais faktais šio tvirtinimo paremti negalima. Iš turimos informacijos matyti, kad nustatytos antidempingo priemonės mažmenininkams neigiamo poveikio nuo 2006 m. iki PTL pabaigos greičiausiai nepadarė, arba poveikis buvo labai nedidelis.

         4.10.5.   Ekonomikos nuosmukio po PTL poveikis

               (470)

               Išnagrinėjus turimą nedidelį informacijos apie ekonomikos nuosmukio po PTL poveikį mažmeninės prekybos avalyne sektoriui nustatyta, kad per pirmuosius devynis mėnesius po PTL mažėjo pelnas ir paklausa. Tačiau informaciją pateikė tik viena bendrovė, kuri daugiausia veikia viename specifiniame regione ir kuri taip pat veikia kaip importuotojas, dėl to jos negalima laikyti tipiška mažmeninės prekybos sektoriaus bendrove apskritai. Be to, specializuotuose spaudos leidiniuose pranešama apie didelį mažmeninės prekybos batais sektoriaus padėties pagerėjimą (didėja pardavimo apimtis ir pajamos) nuo 2009 m. vidurio. Taigi, kadangi tipiškos mažmeninės prekybos sektoriaus bendrovės nebendradarbiavo, nebuvo galima padaryti galutinių išvadų dėl tikslaus ekonomikos nuosmukio poveikio.

         4.10.6.   Galimas poveikis, jei priemonės bus toliau taikomos

               (471)

               Gali būti, kad esant dabartiniam ekonomikos nuosmukiui odinės avalynės suvartojimas sumažės, o vartotojų, kurie yra vis daugiau pažeidžiami dėl kainos, daromas spaudimas mažinti kainas per trumpą ir vidutinį laikotarpį didės. Kita vertus, importuotojai tikriausiai stengsis bent dalį padidėjusios kainos perkelti mažmenininkams. Taigi dėl mažmenininkų tarpinės padėties tarp importuotojų ir vartotojų jų padėtis gali blogėti.

               (472)

               Tokiu atveju tokių mažmenininkų ir (arba) platintojų, kurie veikia labai konkurencingose rinkose ir odinius batus daugiausia tiekia iš nagrinėjamųjų šalių, atsižvelgiant į jų pakankamai dideles sąnaudas ir pakankamai mažą grynąjį pelną, padėtis gali tapti labai nestabilia. Tokiomis aplinkybėmis toms bendrovėms būtų naudinga, jei antidempingo priemonės nagrinėjamajam produktui būtų panaikintos. Tačiau galimo kainos padidėjimo poveikis mažmenininkams ir (arba) platintojams, kurie produktą tiekia taip pat iš trečiųjų šalių ir (arba) Sąjungos ir kurių produkto asortimentas yra įvairesnis, tikriausiai bus mažesnis dėl tokių bendrovių apyvartos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad nors turinti konkrečią vietą rinkoje, didelių mažmenininkų ir perkančių mažmenininkų grupių svarba yra pakankamai didelė siekiant apsisaugoti, kad importuotojai jiems neperkeltų visų padidėjusių sąnaudų.

               (473)

               Taigi, mažmenininkams, kurie ir toliau tiekia tik nagrinėjamąjį produktą, pratęstos priemonės turės didesnio poveikio, o tiems mažmenininkams, kurių verslo modelis yra įvairialypiškesnis ir lankstesnis ir kurie tiekimo šaltinius keičia alternatyviais tiekimo šaltiniais ir įvairina produkto asortimentą, priemonės tikriausiai padarys mažesnį poveikį, nors poveikis gali būti didesnis nei per PTL.

         4.10.7.   Pastabos

               (474)

               Teigta, kad dėl nustatytų priemonių daug mažmenininkų turėjo ieškoti alternatyvių tiekimo šaltinių. Iš turimos informacijos matyti, kad kai kurie mažmenininkai iš tiesų pakeitė tiekimo šaltinius, tačiau nė vienas mažmenininkas ar jų asociacijos nenurodė, kad nustačius priemones būtų atsiradęs pasiūlos trūkumas ar sunkumų rasti alternatyvių tiekimo šaltinių. Taigi, kai kurie mažmenininkai iš tiesų ieškojo alternatyvių tiekimo šaltinių, tačiau iš informacijos matyti, kad jiems pavyko rasti konkurencingus alternatyvius tiekimo šaltinius. Pripažįstama, kad dėl šių pastangų kai kurie mažmenininkai prarado laiko, tačiau tai laikoma netiesioginiu ir neproporcingu nustatytų priemonių poveikiu, palyginti su nauda Europos gamintojams, kuriems importas dempingo kaina daro žalą.

               (475)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad palankių sąnaudų veiksnių, kurie buvo per nagrinėjamąjį laikotarpį, kaip aprašyta 465 konstatuojamojoje dalyje, nebėra. Atvirkščiai, pasibaigus PTL valiutos keitimo kursas keitėsi neigiamai, o gamybos sąnaudos KLR ir Vietname vėl padidėjo. Taigi, jei priemonės būtų taikomos toliau, mažmeninės prekybos sektoriaus padėtis pablogėtų ir reikėtų didinti kainos taškus. Dėl to ne tik padidėtų kainos mažmeninės prekybos lygmeniu, bet ir sumažėtų apyvarta ir, atsižvelgiant į dideles nuolatines sąnaudas, labai sumažėtų pelnas.

               (476)

               Kaip minėta 454 konstatuojamojoje dalyje, labai rizikinga tikėtis, kad EUR vertė per trumpą ar vidutinį laikotarpį sumažėtų. Be to, didėjančios sąnaudos KLR tikriausiai turės poveikio importuotojų padėčiai, todėl su mažmenininkais susijęs argumentas atmetamas, nes iš turimos informacijos apie importuotojų pardavimo mažmenininkams kainas nagrinėjamuoju laikotarpiu ir po PTL matyti, kad tik labai maža dalis padidėjusios kainos perkelta mažmenininkams. Tai rodo, kad mažmenininkų padėtis rinkoje apskritai yra stipri.

               (477)

               Todėl, nors pripažįstama, kad „kainos taškų“ principas plačiai naudojamas mažmeninės prekybos avalyne sektoriuje ir kad dėl to vartotojas sunkiau pastebi truputį padidėjusią kainą, nėra susijusių požymių, kad mažmenininkų nagrinėjamojo produkto pirkimo kainos būtų apskritai labai padidėjusios. Taigi, nėra susijusių įrodymų, kad jie turėtų apskritai didinti nagrinėjamojo produkto kainos taškus. Be to, net jei tam tikrų specifinių modelių atveju jie taip turėtų daryti, šio padidėjimo poveikį būtų galima kompensuoti keičiamais tiekimo šaltiniais ar produkto asortimentu. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, šis argumentas atmetamas.

         4.11.   Išvada

               (478)

               Taigi, remiantis turima ribota informacija, nėra požymių, kad nuo 2006 m. iki PTL pabaigos priemonės būtų dariusios didelį neigiamą poveikį platintojų ir (arba) mažmenininkų finansinei padėčiai. Atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos nuosmukis po PTL gali turėti poveikio, ir ypač į tarpinę mažmenininkų padėtį tarp importuotojų ir vartotojų ir į galimą nedidelį mažmenininkų pelną, negalima teigti, kad mažmenininkų, kurie parduoda tik nagrinėjamąjį produktą, finansinė padėtis nepablogės. Tačiau pažymima, kad mažmenininkai gali tiekti produktus iš kitų šaltinių ir siūlyti įvairesnius produktus, kad sušvelnintų antidempingo muitų poveikį apyvartai. Apskritai mažmenininkų padėtis rinkoje yra daug palankesnė nei Sąjungos gamintojų, nes jie turi galimybes būti lankstūs, kaip aprašyta pirmiau, tuo tarpu Sąjungos gamintojai yra visiškai priklausomi nuo dempingo kainomis importuojamų produktų daromo spaudimo mažinti kainas.

         4.12.   Vartotojų interesai

   4.12.1.   Bendrosios pastabos

               (479)

               Komisija susisiekė su 39 vartotojų asociacijomis Sąjungoje ir pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Šios asociacijos aiškiai paragintos išdėstyti savo nuomonę dėl taikomų priemonių ir pateikti kitą informaciją, kuri gali būti svarbi atliekant tyrimą. Trys vartotojų organizacijos pranešė apie save kaip suinteresuotąją šalį ir pateikė pastabų raštu.

               (480)

               Dvi nacionalinės vartotojų asociacijos nurodė, kad pritaria antidempingo priemonėms. Viena jų būtent paminėjo, kad net nustačius priemones avalynės iš nagrinėjamųjų šalių kainos buvo labai mažos. Europos vartotojų organizacija BEUC prieštaravo priemonių nustatymui ir, inter alia, teigė, kad priemonės yra žalingos vartotojui.

               (481)

               Dėl to per pradinį tyrimą prognozuota, kad poveikis vartotojams būtų labai nedidelis, nes manyta, kad pakankamai nedidelių normų muitai būtų kompensuojami įvairiuose platinimo grandinės sluoksniuose ir nebūtų visiškai perkelti vartotojams. Tačiau parengtas vadinamojo blogiausio atvejo planas, pagal kurį muitai būtų visiškai perkelti vartotojui. Pradiniu atveju apytiksliai apskaičiuota, kad vartotojų kaina padidėtų ne daugiau kaip 2 % arba 1 EUR už batų porą.

               (482)

               Iš tiesų, atlikus peržiūros tyrimą, nustatyta, kad odinių batų vartotojų kainos nustačius priemones padidėjo labai nedaug (žr. 463–466 konstatuojamąsias dalis ir toliau). Vidutinės mažmeninės batų pardavimo kainos padidėjimas, kaip nurodė tose konstatuojamosiose dalyse ir 23 lentelėje paminėtų atstovaujamųjų valstybių narių grupės nacionalinės statistikos tarnybos, yra nuo -0,5 iki +4,1 %, o tai mažiau nei tuo laikotarpiu užfiksuota infliacija.

               (483)

               Remiantis importo kainų analize taip pat nustatyta, kad odinės avalynės iš KLR ir Vietnamo kainos buvo pakankamai mažos, net pridėjus antidempingo muitus (žr. 422 konstatuojamąją dalį). Todėl iš turimos informacijos nėra akivaizdu, kad priemonės būtų padariusios didelės žalos vartotojams.

         4.12.2.   Kitos pastabos

               (484)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad priemonės buvo žalingos vartotojams ir kad dėl jų padidėjo kainos. Be to, kai kurie importuotojai tvirtino, kad priemonių poveikis vartotojams dabar bus daug pastebimesnis, nes importuotojai nebegali absorbuoti muitų.

               (485)

               Kaip minėta 482 konstatuojamojoje dalyje, dėl antidempingo muitų mažmeninės kainos pastebimai nepadidėjo. Dėl tariamo importuotojų nesugebėjimo absorbuoti muitų, atlikus laikotarpio po PTL analizę jau nustatyta kai kurių tai patvirtinančių požymių. Iš tiesų, kaip paaiškinta 438 konstatuojamojoje dalyje, nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2009 m. kovo mėn. labai padidėjo importuotojų pirkimo kainos, o jų perpardavimo kainos nesikeitė arba padidėjo nežymiai. Iš šios informacijos matyti, kad importuotojams nėra būtina padidėjusių sąnaudų perkelti į kitą platinimo grandinės lygmenį. Dėl to argumentas atmetamas.

               (486)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad dėl priemonių gali sumažėti (sumažėjo) odinės avalynės pasirinkimas vartotojams, ypač vidutinio ir (arba) žemo lygio produktų rinkos segmentui priskiriamų odinių batų prieinamomis kainomis. Šis tvirtinimas jau pateiktas per pradinį tyrimą.

               (487)

               Tačiau šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Be to, atsižvelgiant į ilgą laiką nesikeičiančias mažmenines kainas, nėra tikėtina, kad vartotojai susidomėjimą tiriamu produktu prarastų dėl kainų raidos. Taip pat pažymima, kad išskyrus vieną asociaciją, kuri tvirtino, kad dėl priemonių sumažėtų vartotojų pasirinkimas, tačiau šio tvirtinimo nepagrindė įrodymais, joks kitas mažmenininkas ar mažmenininkų asociacija nenurodė, kad būtų sumažėjęs pasirinkimas ar būtų pritrūkę pasiūlos. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vartotojai šiek tiek mažiau domisi tiriamu produktu, tačiau, atsižvelgiant į tai, kad odinių batų suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo nedaug ir kad padidėjo batų iš tekstilės paklausa, galima manyti, kad susidomėjimas sumažėjo dėl besikeičiančių mados tendencijų, o ne dėl to, kad sumažėjo odinės avalynės pasirinkimas.

         5.   IŠVADA DĖL SĄJUNGOS INTERESŲ

               (488)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima manyti, kad nustačius antidempingo priemones didelė dalis Sąjungos pramonės gamintojų pagerino padėtį ir įrodė, kad yra gyvybingi, nes savo verslo modelius pritaikė prie pasaulinės rinkos keliamų iššūkių. Jei priemonės bus toliau taikomos, jos suteiks daugiau laiko šiam procesui tęsti. Jei priemonės nebebus taikomos, importo dempingo kainomis daromas spaudimas mažinti vidutinio ir žemo lygio produktų rinkos segmento kainas veikiausiai turės poveikio ir aukštesnio lygio produktų rinkos segmento produktams ir galiausiai visai odinei avalynei. Pagal tokį scenarijų gali būti, kad daug Sąjungos gamintojų bankrutuos, nes tie gamintojai yra daugiausia mažosios ir vidutinės įmonės, ir finansiškai jos yra labiau pažeidžiamos.

               (489)

               Kita vertus, antidempingo muitų poveikis importuotojams, mažmenininkams ir (arba) platintojams ir vartotojams nuo 2006 m. iki PTL pabaigos nebuvo neproporcingas. Jei priemonės bus toliau taikomos ir jei vartotojų paklausa vystantis ekonomikos krizei toliau mažės, antidempingo muitų poveikis visiems dalyviams tikriausiai bus didesnis nei anksčiau. Tačiau atsižvelgiant į apskritai gerą importuotojų būklę ir įrodytą jų lankstumą bei iš esmės stiprią mažmenininkų ir (arba) platintojų, kurie gali gerokai plėsti produkto asortimentą, padėtį rinkoje, galima manyti, kad tiems veiklos vykdytojams per trumpą ir vidutinį laikotarpį nebus daromas neproporcingas poveikis. Dėl vartotojų – nustačius antidempingo muitus kainos pastebimai nedidėjo ir, atsižvelgiant taip pat į padėties po PTL analizės rezultatus, nėra požymių, kad vartotojų kainos ateityje neproporcingai didėtų.

               (490)

               Taigi atliekant peržiūros tyrimą nenustatyta įtikinamų priežasčių, kodėl antidempingo priemonės nebeturėtų būti taikomos.

         L.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS ATSKLEIDUS INFORMACIJĄ

               (491)

               Atskleidus išvadas gauta daug pastabų. Tačiau nebuvo tokių pastabų, dėl kurių reikėtų pakeisti išvadas. Pateikti tokie pagrindiniai argumentai.

         1.   SĄJUNGOS PRAMONĖS INTERESAI

               (492)

               Atskleidus galutines išvadas viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonei padėjo ne antidempingo priemonės, o tik pastangos restruktūrizuoti veiklą. Šis tvirtinimas nebuvo išsamiau pagrįstas, be to, jį teikiant ignoruojamos bendrosios peržiūros tyrimo išvados. Tiksliau ignoruojamas laiko, kai buvo nustatytos antidempingo priemonės ir stabilizavosi Sąjungos pramonės veikla, sutapimas. Iš tiesų, nustačius priemones importo mažomis dempingo kainomis apimtis nustojo didėti, o tokiam importui tenkanti rinkos dalis sumažėjo nuo 35,5 iki 28,7 %. Sumažėjus importo dempingo kainomis apimčiai Sąjungos rinkoje sumažėjo tokios avalynės mažomis kainomis daromas spaudimas kainoms, o Sąjungos pramonei sudaryta galimybė toliau vykdyti restruktūrizaciją.

               (493)

               Be to, pakartota, kad Sąjunga negali vykdyti masinės gamybos ir kad dėl trūkstamos masto ekonomijos ji negalės patenkinti didelės pigesnių batų paklausos Sąjungoje. Pirma, pažymima, kad šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Antra, tarp Sąjungos gamintojų yra tam tikras skaičius didesnių gamintojų, kurie gamina žemesnio lygio produktų rinkos segmentui skirtus batus mažesnėmis pardavimo kainomis, be to, kai kurie tokie gamintojai analizuoti vykdant atranką. Be to, dėl tvirtinimo, kad Sąjungos pramonė negalės tiekti reikiamo kiekio produkto, pažymima, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad dauguma atrinktų didesnių importuotojų ne tik užsako produktą iš vienintelio tiekėjo, bet taip pat pakankamai mažą produkto kiekį tiekia iš kelių tiekėjų. Dėl to ir dėl grupavimo modelio, aprašyto E.2 dalyje, pagal kurį jungiamos kelių mažesnių bendrovių darbo pajėgos, poveikio Sąjungos pramonei iš esmės turėtų būti sudarytos sąlygos gaminti didesnį kiekį produkto. Todėl šis argumentas atmetamas.

               (494)

               Dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad į įvairias pasaulio šalis gamybą perkeliančių Sąjungos gamintojų padėtis nebuvo taip pat išsamiai nagrinėta, kaip atrinktų Sąjungos gamintojų padėtis. Tačiau pažymima, kad analizuojant vertintos visos suinteresuotosios šalys atsižvelgiant į tai, kiek jos bendradarbiavo per tyrimą. Pavyzdžiui, pakankamai išsamiai nagrinėti didelio Sąjungos gamintojo, kuris nebuvo priskirtas Sąjungos pramonės apibrėžčiai dėl jo importo apimties (žr. 402 konstatuojamąją dalį ir toliau), interesai. Be to, reikėtų pažymėti, kad Sąjungos bendrovės, kurios didžiąją dalį gamybos iškėlė į trečiąsias šalis, antidempingo tyrimuose turėtų būti laikomos importuotojais, o į importuotojų padėtį visiškai atsižvelgta ir padėtis išsamiai analizuota 409 konstatuojamojoje dalyje ir toliau.

               (495)

               Viena šalis pažymėjo, kad neteisingai įvertinti anksčiau atrinktų Sąjungos gamintojų interesai, nes kai kurie tokie gamintojai tariamai prieštaravo tolesniam priemonių taikymui. Tačiau tai netiesa, nes net bendrovė, kuri neįžvelgė naudos sau, tvirtino, kad dėl priemonių buvo sustabdytas importas dempingo kainomis. Kita bendrovė tik paminėjo, kad jai sunku per ekonomikos krizę numatyti tikslų antidempingo muitų poveikį ateityje, tačiau ta bendrovė nenurodė, kad muitai yra nenaudingi. Taigi, net šalys, kurios aiškiai nenurodė, kad priemonės joms yra tiesiogiai naudingos, pažymėjo, kad priemonės turėjo netiesioginio poveikio mažinant importo iš KLR ir Vietnamo apimtį.

               (496)

               Todėl galutinai patvirtinama, kad apskritai Sąjungos gamintojams priemonės buvo naudingos ir kad Sąjungos gamintojai įrodė, kad sugeba pagerinti padėtį, jei priemonėmis sumažinamas žalingo dempingo poveikis.

         2.   NESUSIJUSIŲ IMPORTUOTOJŲ INTERESAI

               (497)

               Kelios suinteresuotosios šalys apskritai kritikavo, kad ginami anoniminių skundo pateikėjų interesai, o į importuotojų, kitų ūkinės veiklos vykdytojų ir vartotojų interesus iš esmės neatsižvelgiama. Pažymima, kad nustatyta, jog antidempingo muitų nustatymas apskritai buvo naudingas Sąjungos gamintojams ir jog tie muitai nedarė neproporcingai neigiamo poveikio kitiems susijusiems veiklos vykdytojams. Tačiau tvirtinimas dėl šalių diskriminavimo kategoriškai atmetamas, nes atliekant tyrimą visos šalys nagrinėtos vienodai ir į visus bendradarbiaujančių ūkinės veiklos vykdytojų, tokių kaip importuotojų, mažmenininkų, gamybą iškeliančių Sąjungos gamintojų ir vartotojų, interesus visiškai atsižvelgta ir šie interesai per tyrimą išsamiai analizuoti.

               (498)

               Kelios šalys teigė, kad importuotojų pelnas nėra pakankamai didelis, kad jie galėtų prisiimti padidėjusias importo sąnaudas, valiutos keitimo kurso pokyčius, tiekimo šaltinių keitimo sąnaudas ir antidempingo muitus. Tačiau šis tvirtinimas tinkamai nepagrįstas. Kaip nurodyta 22 lentelėje, importuotojų pelno dydis, t. y. apie 20 %, yra pakankamas, kad jie galėtų prisiimti minėtas sąnaudas.

               (499)

               Tvirtinta, kad importuotojams nurodytas užimtumo rodiklis, t. y. apie 23 000 darbuotojų, yra per mažas, nes jam nepriskiriami pridėtinę vertę kuriantys darbuotojai Sąjungoje. Tačiau tai neteisinga. Importuotojų užimtumo rodiklis apskaičiuotas remiantis patikrintais atrinktų importuotojų užimtumo duomenimis, kuriems taip pat priskirti didelę vertę kuriantys darbuotojai, kaip antai dizaino, rinkodaros, mokslinių tyrimų ir plėtros, prekinio ženklo kūrimo ir pan. sričių darbuotojai, kurie yra susiję su nagrinėjamuoju produktu. Visi patikrinti užimtumo rodiklių duomenys sudėti ir palyginti su atrinktų importuotojų nagrinėjamojo produkto importo apimtimi. Tada rezultatas apibendrintas, palyginant su visa importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtimi. Taigi, nustatytam užimtumo rodikliui priskiriamas ir didelis skaičius pridėtinę vertę kuriančių darbuotojų Sąjungoje.

               (500)

               Kai kurios šalys tvirtino, kad argumentas, jog importuotojai gali lengvai keisti tiekimo šaltinius, iš esmės yra neteisingas ir per daug paprastas. Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nebuvo alternatyvių tiekimo šaltinių. Dėl to pažymima, kad niekada nebuvo teigta, kad keisti tiekimo šaltinius yra lengva. Komisija neneigia, kad keičiant tiekėjus galima patirti papildomų sąnaudų, kad tam reikia laiko ir kad kai kurie importuotojai užmezgę ilgalaikius ryšius su savo tiekėjais. Tačiau remiantis iš atrinktų importuotojų ir kitų neatrinktų importuotojų gauta informacija reglamento 452 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad yra daug lankstumo ir kad papildomos pastangos keisti šaltinius nebuvo tokios sudėtingos, kad veiklos vykdytojai negalėtų jų imtis. Iš tikrųjų tie importuotojai, kaip nurodyta 19 lentelėje, gerokai padidino tiekimo iš trečiųjų šalių apimtį. Tokia pati tendencija pastebėta ir neatrinktų importuotojų atveju, nes iš Eurostato duomenų matyti, kad importo iš trečiųjų šalių apimtis padidėjo 4 procentiniais punktais (7 lentelė).

               (501)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad toliau taikant priemones labiau mažės užimtumas Sąjungoje, ypač susijęs su importuotojais ir mažmenininkais. Šio tvirtinimo suinteresuotosios šalys nepagrindė. Be to, iš turimos informacijos matyti, kad atrinktų importuotojų užimtumo, susijusio su nagrinėjamuoju produktu, lygis nuo 2005 m. iki PTL pabaigos padidėjo 6 %.

               (502)

               Tvirtinta, kad neanalizuota galima nauda importuotojams, jei priemonės nebūtų toliau taikomos. Dėl to pažymima, kad remiantis pagrindinio antidempingo reglamento 21 straipsnio formuluote reikia analizuoti, ar yra įtikinamų priežasčių nenustatyti antidempingo priemonių. Atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą tai reiškia, kad reikia analizuoti, ar yra įtikinamų priežasčių toliau nebetaikyti priemonių, t. y. reikia nustatyti tokių priemonių tolesnio taikymo neigiamą poveikį ir tą poveikį palyginti su nauda Sąjungos pramonei, kad būtų galima įvertinti, ar tas neigiamas poveikis yra proporcingas. Taigi, teisiniu požiūriu, priešingą scenarijų, kai leidžiama priemonių toliau nebetaikyti, reikėtų toliau analizuoti tik jei būtų konkrečių susijusių požymių, kad dėl to importuotojams, mažmenininkams ar vartotojams tenka neproporcinga našta. Tokių požymių nenustatyta. Tačiau vis dėlto apie galimą poveikį importuotojams, mažmenininkams ir vartotojams, jei priemonės būtų nebetaikomos, būtų galima pateikti toliau nurodytų pastabų. Dėl importuotojų, atlikus tyrimą nustatyta, kad tam tikrą jų nuo 2005 m. iki PTL prarastą pelningumo dalį būtų galima priskirti sumokėtiems antidempingo muitams. Jei priemonės būtų nebetaikomos, o visos kitos sąnaudos nepasikeistų, dėl muitų patiriamų sąnaudų nebeliktų ir pelno lygis dėl to galėtų padidėti iki daugiau nei 20 %, kaip buvo nustatyta per tyrimą. Dėl mažmenininkų, iš turimos informacijos neaišku, ar jiems būtų naudinga, jei priemonės nustotų galioti, nes atrinkti importuotojai ne visada perpardavimo kainas keisdavo pagal sumažėjusias importo kainas, kaip galima matyti iš importo kainų aritmetinio vidurkio palyginimo su perpardavimo kainų aritmetiniu vidurkiu nuo 2007 m. iki PTL pabaigos.
               Dėl poveikio vartotojams, visiškai nepanašu, kad nustojus galioti priemonėms sumažėtų kainos, nes mažmeninės kainos nepaisant kainų pokyčių importo lygmeniu nuo 2005 m. iki PTL iš esmės nesikeitė. Taip pat nepanašu, kad vartotojams padidėtų pasirinkimas, nes neturima informacijos, kad nustatyti antidempingo muitai būtų turėję poveikio vartotojų pasirinkimui. Bet kuriuo atveju dėl to nekeičiamos išvados, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl priemonės nebeturėtų būti taikomos.

               (503)

               Kai kurie importuotojai ir jų asociacijos teigė, kad nepakankamai įvertintas krizės poveikis ir kad nuosmukio įtaka bus vis didesnė. Pirma, šie tvirtinimai nebuvo pakankamai pagrįsti, nes nepateikta konkrečių duomenų, susijusių su nagrinėjamuoju produktu. Kaip nurodyta reglamento 436 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, krizės poveikis analizuotas iki 2009 m. liepos mėn. remiantis geriausiais turimais duomenimis, t. y. siekiant išnagrinėti būtent šį klausimą išsiųstas papildomas klausimynas. Remiantis surinkta informacija išsamiai išanalizuoti gauti duomenys, ir akivaizdu, kad analizuojant iš esmės remtasi duomenimis iki 2009 m. liepos mėn. Taigi negalima atmesti, kad ekonomikos krizės poveikis suvartojamam kiekiui ir kainoms yra didesnis nei iki 2009 m. liepos mėn., tačiau vis tiek galima daryti išvadą, kad atsižvelgiant į tai, jog pelno lygis yra gerokai didesnis nei 15 %, nepanašu, kad importuotojams vien antidempingo muitai staiga padarytų neproporcingą poveikį.
               Tai juo labiau yra teisinga atsižvelgiant į tai, kad atsirado įvairių požymių, kad padėtis rinkoje po 2009 m. liepos mėn. kai kuriose valstybėse narėse ėmė gerėti. Todėl šiame etape nėra akivaizdu, kad krizės poveikis būtų iš esmės nepakankamai įvertintas. Be to, pažymima, kad nagrinėdama pirmiau nurodytus duomenis Komisija išnagrinėjo daug daugiau, nei ji teisiškai privalo, nes pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalyje aiškiai nurodyta, kad į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, paprastai neatsižvelgiama.

               (504)

               Pagaliau kai kurios šalys pakartojo tvirtinimus, kad antidempingo priemonių kai kurių rūšių produktams nereikėtų taikyti dėl aspektų, susijusių su Sąjungos interesais, nes Sąjungoje sporto ir lauke dėvėti skirtos avalynės gaminama labai nedaug. Teigta, kad sumažėjusią gamybą Sąjungoje būtų galima vertinti kaip pasikeitusią aplinkybę, į kurią reikia atsižvelgti atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą. Pirmiausia primenama, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą priemonių taikymo srities pakeisti neįmanoma, kaip nurodyta šio reglamento 61 konstatuojamojoje dalyje. Net manant, kad teisiškai tai įmanoma, quod non, pažymima, kad šis tvirtinimas dėl mažėjančios gamybos jau pateiktas per pradinį tyrimą ir kad į jį atsakyta galutinio reglamento 28 ir 38 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi tos šalys nepateikė naujų pagrįstų įrodymų apie tai, kiek sumažėjo tų rūšių avalynės gamyba Sąjungoje, palyginti su pradiniu tyrimu, tvirtinimas atmetamas ir patvirtinami šio reglamento 450 konstatuojamojoje dalyje aprašyti nustatytieji faktai.

         3.   PLATINTOJŲ IR (ARBA) MAŽMENININKŲ INTERESAI

               (505)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad analizuojant dirbtinai atskirti importuotojai nuo mažmenininkų ir kad neatsižvelgta į integruotų bendrovių, kurios turi prisiimti visą priemonių naštą, interesus. Pirmiausiai pažymima, kad vienintelė bendrovė, bendradarbiavusi kaip mažmenininkas, iš tiesų buvo integruota importuotojo ir mažmenininko bendrovė, kaip nurodyta 460 konstatuojamojoje dalyje, taigi į tokių integruotų bendrovių specifiškumą atsižvelgta analizuojant tiek atrinktus importuotojus, tiek mažmenininkus. Antra, taip pat atsižvelgta į visą informaciją, kurią pateikė kiti, per tyrimą visapusiškai nebendradarbiavę mažmenininkai. Taigi, Komisija atsižvelgė į visą turimą informaciją apie integruotas bendroves ir ją nagrinėjo. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad neatsižvelgta į integruotų bendrovių interesus, atmetamas.

               (506)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys apskritai kritikavo, kad nepakankamai išsamiai analizuotas priemonių poveikis mažmenininkams. Šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Kaip aprašyta 459 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, Komisija labai aktyviai ir pakartotinai bandė rinkti informaciją iš mažmenininkų, tačiau išskyrus vieną integruotą importuotojo ir mažmenininko bendrovę, kuri bendradarbiavo kaip importuotojas, nė viena mažmeninės prekybos grandinė nesutiko visapusiškai bendradarbiauti atliekant tyrimą. Nepaisant to, kad mažmenininkai bendradarbiavo labai mažai, analizuojant kiek įmanoma atsižvelgta į visą turimą informaciją apie mažmeninės prekybos sektorių, kaip antai į suinteresuotųjų šalių raštu pateiktas pastabas, per išklausymą pateiktą informaciją, tyrimus ir specializuotus spaudos leidinius. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad priemonių poveikis mažmenininkams buvo nepakankamai išsamiai analizuotas, turi būti atmestas.

               (507)

               Kai kurios šalys teigė, kad Komisija neatsižvelgė į viešą informaciją apie mažmenininkų pelningumą. Viena šalis teigė, kad iš pelningumo duomenų, surinktų iš viešai skelbiamų pagrindinių Sąjungos mažmenininkų finansinių atskaitų, matyti didelį susirūpinimą kelianti padėtis, į kurią analizuojant neatsižvelgta. Kai kurios šalys taip pat manė, kad neatsižvelgta į didelį ekonomikos krizės poveikį mažmeninės prekybos sektoriui. Tvirtinta, kad viena didžiausia mažmeninės prekybos batais grandinė nurodė rekordinį pelną 2008 m., tačiau tai yra išimtis, o mažiesiems mažmenininkams darytas didelis neigiamas poveikis. Dėl to kartojama, kad mažmenininkai bendradarbiavo labai mažai, nes atliekant tyrimą visapusiškai bendradarbiavo tik viena kartu mažmenine prekyba ir importu užsiimanti bendrovė. Be to, nei prieš atskleidžiant informaciją, nei ją atskleidus nepateikta jokios konkrečios informacijos dėl mažmenininkų pelno, susijusio su odine avalyne arba nagrinėjamuoju produktu. Nepaisant to, Komisija atsižvelgė į įvairius informacijos šaltinius, kaip antai mažmenininkų pateiktos pastabos, rinkos informacija ir ataskaitos spaudai, kuriuose nurodytas labai įvairus pelnas mažmeninės prekybos sektoriuje, ir nagrinėjo tuos informacijos šaltinius. Nustatyta, kad kai kurių mažmenininkų pelnas ir jų tiekiamo produkto paklausa iš tiesų mažėjo, tuo tarpu specializuotuose spaudos leidiniuose nurodyta, kad kiti mažmenininkai didino pardavimo apimtį ir pelną. Taigi, į viešai skelbiamą informaciją, kurią nurodė pirmiau minėtos šalys, buvo atsižvelgta, tačiau iš jos susidarytas tik dalinis vaizdas, todėl naudoti kiti įvairūs informacijos šaltiniai, iš kurių buvo matyti, kad pelnas yra įvairus. Taigi, ekonomikos nuosmukio poveikis mažmenininkams nagrinėtas tiek, kiek įmanoma, remiantis turima informacija. Todėl tvirtinimas, kad mažmenininkų pelningumas analizuotas neteisingai, turi būti atmestas.

               (508)

               Kai kurios šalys nesutiko su nuoroda į bendrą mažmeninės prekybos sektoriaus pelningumo lygį ir su kita avalyne susijusią apyvartą, nes, jų nuomone, tai nebuvo susiję su tyrimu. Viena šalis tvirtino, kad jei tyrimą atlikusi institucija nurodė, kad priemonių poveikis mažmenininkams sumažintas, nes mažmenininkai pardavė kitus produktus, tokią pačią analizę reikėjo atlikti ir Sąjungos gamintojų atveju. Pažymima, kad mažmenininkų ir Sąjungos panašaus produkto gamintojų padėtis skiriasi, nes pastarieji daugiausia gamina odinę avalynę, o mažmenininkų produktų asortimentas paprastai platesnis. Todėl 472 konstatuojamojoje dalyje ir toliau pateikti vertinimai lieka galioti.

               (509)

               Kai kurios šalys abejojo mažmeninės prekybos sektoriaus užimtumo rodiklių tikslumu ir manė, kad pavojus kyla didesniam skaičiui darbuotojų, tačiau šio tvirtinimo nepagrindė. Dėl to reikia pažymėti, kad mažmeninės prekybos sektoriaus užimtumo rodikliai, kaip nurodyta 459 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuoti remiantis patikrintais tik vienos bendradarbiaujančios kartu importuotojo ir mažmenininko funkcijas atliekančios bendrovės užimtumo duomenimis, susijusiais su mažmeninės prekybos funkcija ir nagrinėjamuoju produktu. Tuomet skaičiuota apibendrinant minėtus užimtumo duomenis remiantis šios bendrovės mažmeninėje prekyboje parduota produkto apimtimi ir lyginant su bendra nagrinėjamojo produkto, parduoto Sąjungos rinkos mažmeninės prekybos sektoriuje, apimtimi. Apskaičiuoti duomenys kryžminiu būdu palyginti su kitų šalių pateiktomis pastabomis ir rinkos tyrimų duomenimis, kuriais patvirtintas Komisijos nustatytas dydis. Dėl to argumentas atmetamas.

               (510)

               Kelios šalys tvirtino, kad mažmenininkams, ypač MVĮ, buvo sunku keisti šaltinius, nes jie užmezgę ilgalaikius patikimus ryšius, ir tiekėjų keitimo išlaidos bei su keitimu susiję vėlavimai būtų pernelyg dideli. Kai kurios šalys tvirtino, kad esant dabartiniam ekonomikos nuosmukiui tiekėjų keitimo sąnaudas mažmenininkams būtų labai sunku padengti. Dėl to pripažįstama, kad ekonomikos krizės laikais kai kuriems mažmenininkams tiekėjų keitimo sąnaudos gali kelti problemų. Tačiau Komisija nenustatė, kad tiekėjų keitimo sąnaudos ir tam skiriamas laikas būtų pernelyg dideli. Iš tiesų, iš informacijos, kuri buvo surinkta per tyrimą, matyti, kad keli mažmenininkai ieškojo alternatyvių tiekimo šaltinių ir juos pakeitė be neproporcingai didelio neigiamo poveikio. Todėl su minėtu argumentu sutikti negalima.

               (511)

               Viena šalis pabrėžė, kad dėl padidėjusių odinės avalynės iš KLR ir Vietnamo sąnaudų ir nustatytų priemonių produktą tiekti iš tų šalių konkurencijos atžvilgiu tapo nebenaudinga. Argumentas, kad produkto tiekimas iš nagrinėjamųjų šalių yra nebekonkurencingas nebuvo pagrįstas ir, panašu, kad jis nedera su nustatytu faktu, kad importui iš nagrinėjamųjų šalių per PTL vis dar teko bendra 28 % rinkos dalis. Be to, teigimu, kad nagrinėjamosiose šalyse didėja kitos sąnaudos, kurios daro poveikį importuotojų sprendimui dėl tiekimo šaltinio, patvirtinama Komisijos išvada 402 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, kad gali būti, jog yra kitų veiksnių be antidempingo muito, kurie daro poveikį importuotojų ir (arba) mažmenininkų sprendimui keisti tiekimo šaltinius. Kadangi esama daug kitų veiksnių, neįmanoma viso neigiamo poveikio priskirti priemonėms.

               (512)

               Kelios šalys teigė, kad nepakankamai atsižvelgta į tai, jog dėl vartotojų kainos taškų nedidelio kainų padidėjimo nebuvo galima perkelti vartotojams. Šiuo teiginiu iš esmės patvirtinama Komisijos išvada, kad kainų padidėjimas mažmenininkams buvo per mažas, kad jį pastebimai būtų perkėlę vartotojams. Dėl to pateikiama nuoroda į 477 konstatuojamąją dalį.

               (513)

               Viena šalis teigė, kad analizuojant neatsižvelgta į didelę kovą dėl kainų mažmeninės prekybos sektoriuje. Šis argumentas atmetamas, nes, kaip aprašyta 467 konstatuojamojoje dalyje, analizuojant atsižvelgta į didelę konkurenciją mažmeninės prekybos sektoriuje.

         4.   VARTOTOJŲ INTERESAI

               (514)

               Kelios šalys tvirtino, kad vartotojų kainos padidėjo daugiau, nei nustatyta per tyrimą ir, jei priemonės bus taikomos toliau, vartotojų kainos dar labiau didės. Kitos suabejojo Komisijos naudotų skaičių vartotojų kainoms nustatyti tikslumu teigdamos, kad tie skaičiai neaprėpia visų valstybių narių ir kad jie susiję ne su nagrinėjamuoju produktu, o su kitais produktais. Dvi šalys pasiskundė, kad neatsižvelgta į vienos jų pateiktą pramonės stebėsenos informaciją apie mažmenines kainas. Dėl to reikėtų priminti, kad atliekant tyrimą analizuota visa pateikta informacija apie mažmenines kainas (žr. 463 konstatuojamąją dalį ir toliau).
               Iš tiesų Komisija naudojosi keliais informacijos šaltiniais mažmeninių kainų pokyčiams nustatyti, tiksliau bendradarbiaujančių šalių pateikta informacija (didmenininkų perpardavimo kainos, bendradarbiaujančio importuotojo ir mažmenininko pirkimo ir perpardavimo kainos ir kitų mažmenininkų pateikta informacija), tam tikrų suinteresuotųjų šalių pateiktomis pastabomis, kad vartotojų kainos nepadidėjo, ir statistinių šaltinių informacija. Nustatyta, kad pastarasis šaltinis, nurodytas 23 lentelėje, yra patikimesnis, nei pirmiau minėta pramonės stebėsenos informacija apie mažmenines kainas dėl toliau išvardytų priežasčių. Iš tiesų, šios šalies pateikti duomenys buvo laikomi siauresniais ir ne tokiais tipiškais, nes jie buvo susiję tik su nedidele produkto apibrėžtosios srities dalimi, o JK – svarbi vartotojų rinka, kuri, suinteresuotųjų šalių teigimu, buvo labai konkurencinga mažmeninės prekybos rinka, tiems duomenimis nebuvo priskirta. Tuo tarpu 23 lentelėje pateikta informacija buvo surinkta iš nacionalinių statistikos tarnybų (įskaitant JK, kuri nurodė, kad nuo 2005 m. iki PTL pabaigos vartotojų kainos šiek tiek sumažėjo) ir buvo daugiausia susijusi su nagrinėjamuoju produktu. Bet kuriuo atveju, iš suinteresuotųjų šalių per tyrimą pateiktos informacijos matyti, kad kainos šiek tiek didėjo arba netgi mažėjo. Tuo remiantis minėtus argumentus teko atmesti.

               (515)

               Viena šalis teigė, kad vartotojams iškilo sunkumų gauti geros kokybės ir pagrįstos kainos produktų. Šis argumentas nebuvo pagrįstas ir dėl to atmestas.

               (516)

               Viena šalis tvirtino, kad iš mažėjančio suvartojamo odinės avalynės kiekio matyti, kad priemonės turėjo neigiamo poveikio vartotojams, tačiau šio argumento nepagrindė. Kaip aprašyta 482 konstatuojamojoje dalyje, vartotojų kainos iš esmės nesikeitė, dėl to neigiamo poveikio vartotojams nedaryta. Komisija nustatė tam tikrą skaičių veiksnių, įskaitant besikeičiančias mados tendencijas, dėl kurių sumažėjo suvartojamas odinių batų kiekis, todėl nebuvo įmanoma padaryti išvados, kad suvartojamas kiekis mažėjo dėl priemonių. Todėl šis argumentas atmetamas.

         5.   KITOS PASTABOS ATSKLEIDUS INFORMACIJĄ

               (517)

               Dvi šalys teigė, kad Sąjungos interesų analizė buvo neišsami, nes analizuojant Sąjungos interesus neatsižvelgta į Sąjungos logistikos paslaugų teikėjų (krovinių gabenimo bendrovės ir pan.) interesus. Reikia pažymėti, kad nė vienas toks veiklos vykdytojas nepranešė apie save ir neprašė atsižvelgti į jo pastabas, be to, šiuo klausimu nepateikta jokios informacijos. Todėl tvirtinimas, kad šiuo klausimu Sąjungos interesų analizė yra neišsami, atmetamas. Kai kurios šalys taip pat tvirtino, kad analizuojant Sąjungos interesus reikėjo nagrinėti teigiamą poveikį, jei priemonės nebūtų toliau taikomos. Šiuo atveju taip pat siūloma žiūrėti šio reglamento 502 konstatuojamojoje dalyje pateiktą paaiškinimą, kodėl manyta, kad tokia analizė šiuo atveju teisiniu požiūriu nėra reikalinga.

               (518)

               Vietnamo vyriausybė ir Vietnamo odos ir avalynės asociacija teigė, kad toliau taikant priemones mažinamas Sąjungos finansuojamų pagalbos programų poveikis. Antidempingo priemonių nustatymas ir jų galiojimo pratęsimas yra normalus techninis rezultatas nustačius, kad Vietnamo eksportuotojai taiko žalingą dempingo praktiką. Bet kokie politiniai svarstymai, kaip pateiktas pirmiau, yra netinkami pagal teisinę praktiką ir dėl to nesusiję. Be to, atlikus nuodugnų tyrimą pagal tarptautines prekybos taisykles nustatyta, kad Sąjungos teikiama vystymosi parama Vietnamui įvairiose srityse neprieštarauja antidempingo muitų nustatymui.

         M.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (519)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, odinei avalynei turėtų būti toliau taikomos antidempingo priemonės. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad buvo nustatyta, jog žalingas dempingas vykdomas toliau, ir kad dėl Sąjungos interesų reikia nustatyti priemones, atliekant šį tyrimą nustatytos konkrečios aplinkybės, kaip nurodyta 324–326 konstatuojamosiose dalyse, į kurias taip pat reikėtų deramai atsižvelgti nustatant antidempingo priemonių taikymo trukmę. Atlikus tyrimą nustatyta, kad yra tikimybė, jog žala trumpą arba vidutinį laikotarpį tęsis, kol baigsis Sąjungos pramonės prisitaikymo procesas. Todėl priemonės neturėtų būti taikomos ilgiau nei 15 mėnesių.

               (520)

               Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, priemonių galiojimas po priemonių galiojimo termino peržiūros paprastai pratęsiamas 5 metams, jei nėra konkrečių priežasčių arba aplinkybių, dėl kurių laikotarpis turėtų būti sutrumpintas. Šiuo atveju atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį labai keitėsi. Visų pirma nustatyta, kad dalis pramonės bandė pritaikyti verslo modelį ir didino pelną bei beveik pasiekė nustatytą tikslinį pelną. Be to, nustatyta, kad ši grupė labai plėtėsi – didėjo jos apyvarta ir apimtys, kad ji galėtų absorbuoti didelę kitos pramonės grupės, kuri savo verslo modelio nekeitė, dalį.

               (521)

               Remiantis nustatytais pokyčiais manoma, kad šiuo metu, atsižvelgiant į laikotarpį po 519 konstatuojamojoje dalyje nurodyto laikotarpio, neaišku, ar yra tikimybė, kad žala tęsis. Todėl manoma, kad būtų netikslinga siūlyti ilgesnį priemonių taikymo laikotarpį, nei minėtas laikotarpis.

               (522)

               Primenama, kad priemonių, kurios nagrinėjamos per šią peržiūrą, taikymas Reglamentu (EB) Nr. 388/2008 (11) išplėstas tam pačiam importuojamam produktui, kuris siunčiamas iš Makao ir deklaruojamas kaip Makao kilmės arba ne. Šiuo atžvilgiu naujos informacijos atliekant šią peržiūrą negauta. Todėl 16,5 % galutinis antidempingo muitas importuojamam KLR kilmės produktui turėtų būti taikomas ir importuojamam tam pačiam produktui, kuris yra siunčiamas iš Makao ir deklaruojamas kaip Makao kilmės arba ne.

         N.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

               (523)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti KLR ir Vietnamui nustatyti muitus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis, šalims buvo nustatytas laikotarpis pastaboms po faktų atskleidimo pateikti. Į šalių žodžiu ir raštu pareikštas pastabas buvo atsižvelgta, o galutinės išvados, kada tinkama, buvo atitinkamai pakeistos. Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muitai turėtų būti taikomi dar 15 mėnesių,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo kilmės avalynei su batviršiais iš odos arba kompozicinės odos, kurios KN kodai išvardyti toliau, išskyrus sportinę avalynę, specialiosios technologijos avalynę, šlepetes ir kitą vidaus avalynę bei avalynę su apsauginėmis nosimis, nustatomas galutinis antidempingo muitas: 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00 (12).
   TARIC kodai išvardyti šio reglamento priede.
   2.   Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:

               sportinė avalynė reiškia avalynę, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1031/2008 (13) I priedo 64 skirsnio 1 subpozicijų pastaboje;

               specialiosios technologijos avalynė reiškia avalynę, kurios poros CIF kaina yra ne mažesnė kaip 7,5 EUR, skirta avėti sportuojant, su vieno ar kelių sluoksnių lietu padu, išskyrus injekcinį, pagamintu iš sintetinių medžiagų, specialiai skirtu amortizuoti vertikalių arba šoninių judesių smūgius ir turinčiu techninių įtaisų, tokių kaip dujų ar skysčio pripildytų hermetiškų ertmių, mechaninių komponentų, kurie amortizuoja arba neutralizuoja smūgį, arba tokių medžiagų, kaip mažo tankio polimerų, ir kurios KN kodai yra ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;

               avalynė su apsauginėmis nosimis reiškia avalynę su apsauginėmis nosimis ne mažiau kaip 100 džaulių atsparumo smūgiui (14), kurios KN kodai ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00;

               šlepetės ir kita kambarinė avalynė reiškia tokią avalynę, kurios KN kodas yra ex 6405 10 00.

         3.   Antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

               Šalis

               Bendrovė

               Antidempingo muitai

               Papildomas TARIC kodas

               KLR

                  Golden Step

               9,7 %

               A775

               Visoms kitoms bendrovėms

               16,5 %

               A999

               Vietnamas

               Visoms bendrovėms

               10,0 %

               —

         4.   16,5 % dydžio galutinio antidempingo muito, taikomo iš „visų kitų bendrovių“ Kinijos Liaudies Respublikoje importuojamiems produktams, taikymas išplečiamas 1 dalyje aprašytiems importuojamiems produktams, siunčiamiems iš Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao ir deklaruojamiems kaip Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao kilmės arba ne. Iš Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao siunčiamų importuojamų produktų TARIC kodai išvardyti šio reglamento priede.
   5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis galioja 15 mėnesių.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje, 2009 m. gruodžio 22 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. CARLGREN

      (1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

      (2)  OL L 275, 2006 10 6, p. 1.

      (3)  OL L 117, 2008 5 1, p. 1.

      (4)  OL C 75, 2008 3 26, p. 25.

      (5)  OL C 251, 2008 10 3, p. 21.

      (6)  Manant, kad visos ar dalies gamybos perdavimas Sąjungos valstybių narių subrangovams yra įprastas reiškinys Sąjungoje, nustatant geografinį pasiskirstymą taip pat reikėjo atsižvelgti į tai, kokia gamybos proceso nuosavybės teisių dalis perduodama bendrovėms aptariamoje valstybėje narėje, arba į tai, ar buvo gaminama būtent pagal perdavimo subrangovui ar žaliavų perdirbimo susitarimus, kuriais remiantis gatavų prekių nuosavybės teisės atitekdavo paslaugą užsakiusiai šaliai.

      (7)  Kadangi, kaip nurodyta 40 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, negalima atskleisti skundo pateikėjų pavadinimų, todėl nebuvo galima pateikti tikslaus skaičiaus, nurodančio šios bendrovės svarbą, palyginti su kitomis atrinktomis bendrovėmis, nes tokie duomenys gali leisti nuspėti, kokia tai bendrovė.

      (8)  CBI rinkos tyrimas „ES avalynės rinka“. 2008 m. balandžio mėn.

      (9)  Nuo 2007 m. rugsėjo mėn. duomenys apie importą iš Makao, kuriuo, kaip nustatyta, buvo vengiama antidempingo priemonių, įtraukiami į KLR duomenis. Importo apimtis sudaro 3,7 mln. 2007 m. ir 6,4 mln. per PTL. Tyrime importas iš Makao nuo 2007 m. rugsėjo mėn. laikomas importu iš Kinijos. Tačiau, net ir be tokio importo duomenų, apimties ir susijusios vertės vertinimas nepasikeistų.

      (10)  Dirbtinė iškrauto produkto kaina = CIF + importo muitas + antidempingo muitas (nuo 2006 m. balandžio 7 d.) + muitinės formalumų mokesčiai

      (11)  OL L 117, 2008 5 1, p. 1.

      (12)  Kaip apibrėžta 2008 m. rugsėjo 19 d. Reglamente (EB) Nr. 1031/2008, iš dalies keičiančiame Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės prekių nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą (OL L 291, 2008 10 31, p. 1). Produkto apibrėžtoji sritis nustatoma sujungiant 1 straipsnio 1 dalyje pateikiamą produkto aprašymą ir pagal atitinkamus KN kodus kartu pateikiamą produkto aprašymą.

      (13)  OL L 291, 2008 10 31, p. 1.

      (14)  Atsparumas smūgiui matuojamas pagal Europos normas EN345 arba EN346.

      PRIEDAS

         Avalynės su batviršiais iš odos arba kompozicinės odos TARIC kodai, kaip apibrėžta 1 straipsnyje.

                  KN kodas

                  Kinijos ir Vietnamo kilmės importuojamų produktų TARIC kodas

                  Iš Makao siunčiamų importuojamų produktų TARIC kodas

                  6403 20 00

                  20, 80

                  20

                  6403 51 05

                  15, 18, 95, 98

                  15, 95

                  6403 51 11

                  91, 99

                  91

                  6403 51 15

                  91, 99

                  91

                  6403 51 19

                  91, 99

                  91

                  6403 51 91

                  91, 99

                  91

                  6403 51 95

                  91, 99

                  91

                  6403 51 99

                  91, 99

                  91

                  6403 59 05

                  15, 18, 95, 98

                  15, 95

                  6403 59 11

                  91, 99

                  91

                  6403 59 31

                  91, 99

                  91

                  6403 59 35

                  91, 99

                  91

                  6403 59 39

                  91, 99

                  91

                  6403 59 91

                  91, 99

                  91

                  6403 59 95

                  91, 99

                  91

                  6403 59 99

                  91, 99

                  91

                  6403 91 05

                  15, 18, 95, 98

                  15, 95

                  6403 91 11

                  95, 98

                  95

                  6403 91 13

                  95, 98

                  95

                  6403 91 16

                  95, 98

                  95

                  6403 91 18

                  95, 98

                  95

                  6403 91 91

                  95, 98

                  95

                  6403 91 93

                  95, 98

                  95

                  6403 91 96

                  95, 98

                  95

                  6403 91 98

                  95, 98

                  95

                  6403 99 05

                  15, 18, 95, 98

                  15, 95

                  6403 99 11

                  91, 99

                  91

                  6403 99 31

                  91, 99

                  91

                  6403 99 33

                  91, 99

                  91

                  6403 99 36

                  91, 99

                  91

                  6403 99 38

                  91, 99

                  91

                  6403 99 91

                  95, 98

                  95

                  6403 99 93

                  25, 28, 95, 98

                  25, 95

                  6403 99 96

                  25, 28, 95, 98

                  25, 95

                  6403 99 98

                  25, 28, 95, 98

                  25, 95

                  6405 10 00

                  81, 89

                  81