title: 2017 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1188, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plonam kreidiniam popieriui nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
4.7.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 171/168

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1188
   2017 m. liepos 3 d.
   kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plonam kreidiniam popieriui nustatomas galutinis antidempingo muitas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 451/2011 (2) tam tikram importuojam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės plonam kreidiniam popieriui nustatė galutinį antidempingo muitą.

               (2)

               Atlikus antisubsidijų tyrimą Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 452/2011 (3) tam tikram importuojam KLR kilmės plonam kreidiniam popieriui taip pat nustatė galutinį kompensacinį muitą.

               (3)

               Nustatytos antidempingo priemonės – 8–35,1 % normos ad valorem muitas iš atskirai įvardytų eksportuotojų importuojamam produktui ir 27,1 % normos muitas iš kitų bendrovių importuojamam produktui.

               (4)

               2011 m. rugpjūčio 8 d. Kinijos gamintojai „Gold East Paper Co. Ltd.“ ir „Gold Huasheng Paper Co. Ltd.“ (toliau – APP grupė) pateikė prašymą panaikinti įgyvendinimo reglamentus (ES) Nr. 451/2011 ir (ES) Nr. 452/2011 tiek, kiek jie susiję su pareiškėjais (4). 2014 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo trečioji kolegija atmetė abu ieškinius.

         1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (5)

               Paskelbus pranešimą (5) apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių, taikomų tam tikram importuojamam KLR kilmės plonam kreidiniam popieriui, galiojimo pabaigą, Komisija gavo prašymą inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

               (6)

               Prašymą pateikė penki Sąjungos gamintojai („Arctic Paper Grycksbo AB“, „Burgo Group SpA“, „Fedrigoni SpA“, „Lecta Group“ ir „Sappi Europe SA“) (toliau – pareiškėjas), kurie pagamina daugiau nei 25 % viso plono kreidinio popieriaus Sąjungoje.

               (7)

               Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai pasikartotų.

         1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

               (8)

               Nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija 2016 m. gegužės 13 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (6) paskelbtu pranešimu (toliau – pranešimas apie inicijavimą) pranešė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

      Lygiagretus tyrimas

               (9)

               2016 m. gegužės 13 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (7) Komisija taip pat pranešė inicijuojanti galutinių kompensacinių priemonių, taikomų tam tikram į Sąjungą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plonam kreidiniam popieriui, galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 (8) 18 straipsnį.

         1.4.   Tyrimas

      Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (10)

               Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas 2015 m. sausio 1 d.–2015 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2012 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

      Susijusios šalys

               (11)

               Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, žinomiems importuotojams ir naudotojams Sąjungoje, taip pat Kinijos valdžios institucijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

               (12)

               Komisija taip pat pranešė ketinanti kaip galimą rinkos ekonomikos trečiąją šalį (toliau – panaši šalis), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte, pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas (toliau – JAV), t. y. tą pačią šalį, kuri panašia šalimi pasirinkta ir per pradinį tyrimą. Todėl Komisija apie inicijavimą informavo JAV valdžios institucijas bei gamintoją ir paragino juos dalyvauti tyrime.

               (13)

               Apie tyrimo inicijavimą Komisija taip pat pranešė Brazilijos, Indijos, Indonezijos, Japonijos, Korėjos, Norvegijos ir Šveicarijos valdžios institucijoms ir paprašė pateikti informacijos apie plono kreidinio popieriaus gamybą ir pardavimą tose šalyse. Be to, visiems žinomiems šių šalių plono kreidinio popieriaus gamintojams išsiųsti raštai, kuriuose buvo prašoma bendradarbiauti atliekant peržiūrą ir atsakyti į pridedamo panašiai šaliai skirto klausimyno klausimus.

               (14)

               Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visoms to prašiusioms suinteresuotosioms šalims surengtas klausymas dalyvaujant Komisijai.

      Atranka

   a)   KLR eksportuojančių gamintojų atranka

               (15)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               (16)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų 36 žinomų KLR eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

               (17)

               Vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas pateikė pranešimo apie inicijavimą I priede atrankai atlikti prašomą informaciją (9). Tačiau per 2016 m. birželio 8 d. klausymą ta pati eksportuojančių gamintojų grupė pranešė Komisijai neketinanti pateikti klausymo atsakymų. Atsisakymą pateikti informaciją ši grupė aiškinto tuo, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nevykdė pardavimo eksportui į Sąjungos rinką, ir sudėtinga grupės struktūra. Visiems žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams ir KLR valdžios institucijoms buvo pranešta apie nebendradarbiavimo pasekmes ir apie tai, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija savo išvadas gali grįsti geriausiais turimais faktais.

         b)   Sąjungos gamintojų atranka

               (18)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija gamintojus atrinko pagal didžiausią tipišką pardavimo ir gamybos apimtį, kartu atsižvelgdama į geografinį pasiskirstymą. Preliminariai atrinktos trys Sąjungos gamintojų grupės. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Vienas iš preliminariai atrinktų Sąjungos gamintojų pranešė Komisijai negalėsiantis pateikti klausimyno atsakymų. Be to, Komisijai buvo patikslinta, kad kitos dvi atrinktos šalys – tai iš kelių gamintojų susidedančios grupės. Taigi Komisija peržiūrėjo atrinktų šalių sąrašą ir nebendradarbiaujantį gamintoją pakeitė kitu didžiausiu pagal pardavimo ir gamybos apimtį gamintoju, be to, atrinko didžiausius gamintojus iš kitų dviejų preliminariai atrinktų gamintojų grupių. Per nustatytą terminą negavusi pastabų dėl pakeisto atrinktų bendrovių sąrašo, Komisija jį patvirtino. Galiausiai atrinktos bendrovės per peržiūros tiriamąjį laikotarpį pagamino daugiau kaip 30 % visos Sąjungos produkcijos, todėl jos laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.

         c)   Nesusijusių importuotojų atranka

               (19)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų žinomų nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

               (20)

               Komisija susisiekė su penkiais galimais importuotojais, tačiau nė vienas jų neužpildė atrankos formos.

      Panaši šalis

               (21)

               Pranešimu apie inicijavimą Komisija suinteresuotąsias šalis informavo, kad galima panašia šalimi ketina pasirinkti JAV, ir paragino šalis teikti pastabas. JAV tinkama panašia šalimi pasirinktos per pradinį tyrimą.

               (22)

               Komisija paprašė, kad informacijos pateiktų JAV, Brazilijos, Indijos, Indonezijos, Japonijos, Norvegijos, Pietų Korėjos ir Šveicarijos panašaus produkto gamintojai. Atliekant tyrimą klausimyno atsakymus pateikė ir taip bendradarbiavo vienas JAV gamintojas.

               (23)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV turi konkurencingą PKP rinką, kurios apie 50 % sudaro vietinė produkcija, o likusią dalį – importas iš trečiųjų šalių. Iš KLR ir Indonezijos importuojamiems produktams taikomi antidempingo muitai, tačiau kitos šalys eksportuotojos gali laisvai eksportuoti į JAV.

               (24)

               Todėl kaip ir per pradinį tyrimą nuspręsta, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą JAV yra tinkama panaši šalis.

      Klausimynai

               (25)

               Komisija nenusiuntė klausimyno 17 konstatuojamojoje dalyje minėtam nebendradarbiaujančiam Kinijos eksportuojančiam gamintojui, nes jis jau buvo pranešęs, kad atsakymų neteiks.

               (26)

               Komisija klausimynus nusiuntė trims atrinktiems Sąjungos gamintojams ir visiems žinomiems panašios šalies gamintojams.

               (27)

               Klausimyno atsakymus Komisija gavo iš trijų atrinktų Sąjungos gamintojų ir vieno panašios šalies (JAV) gamintojo.

      Tikrinamieji vizitai

               (28)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą priemonių galiojimo termino peržiūros išvadoms dėl dempingo, žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

                           a)

                           Sąjungos gamintojai

                                       —

                                       „Burgo Group S.p.A.“, Altavila Vičentina, Italija

                                       —

                                       „Condat (Lecta Group)“, Barselona, Ispanija

                                       —

                                       „Sappi Europe SA“, Briuselis, Belgija, „Sappi Austria Produktions GmbH&Co KG“, Gratkornas, Austrija, vardu

                           b)

                           Panašios šalies gamintojas

                                       —

                                       „S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America“, Bostonas, Masačusetsas, JAV.

         2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   2.1.   Nagrinėjamasis produktas

               (29)

               Nagrinėjamasis produktas – tam tikras KLR kilmės plonas kreidinis popierius (toliau – PKP) – iš vienos ar abiejų pusių dengtas popierius ar kartonas (išskyrus kraftpopierį ar kraftkartonį), lakštais ar ritiniais, kurio gramatūra ne mažesnė nei 70 g/m2, bet ne didesnė nei 400 g/m2 ir kurio šviesumas daugiau nei 84 (matuojant pagal ISO 2470-1) (toliau – peržiūrimasis produktas), kurio KN kodai šiuo metu yra ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 ir ex 4810 99 80 (TARIC kodai 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 ir 4810998020).

               (30)

               Nagrinėjamajam produktui nepriskiriami:

                           —

                           ruloninėms spaudos mašinoms tinkami naudoti ritiniai. Ruloninėms spaudos mašinoms tinkami naudoti ritiniai – tai ritiniai, kuriuos bandant pagal ISO bandymų standartą ISO 3783:2006 dėl atsparumo išpešiojimui nustatymo (padidinto greičio metodas naudojant IGT tipo prietaisą (elektrinis modelis)) pasiekiamas mažesnis nei 30 N/m jėgos momentas, jeigu matuojama popieriaus skersine kryptimi, ir mažesnis nei 50 N/m jėgos momentas, jeigu matuojama mašinine kryptimi,

                           —

                           daugiasluoksnis popierius ir daugiasluoksnis kartonas.

         2.2.   Panašus produktas

               (31)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

                           —

                           nagrinėjamasis produktas,

                           —

                           KLR vidaus rinkoje eksportuojančių gamintojų gaminamas ir parduodamas produktas,

                           —

                           JAV, kurios pasirinktos kaip panaši šalis, vidaus rinkoje atrinkto gamintojo gaminamas ir parduodamas produktas,

                           —

                           Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

               (32)

               Komisija padarė išvadą, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   3.1.   Pirminės pastabos

               (33)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi Komisija nagrinėjo, ar vykdomas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas tęstųsi arba pasikartų.

               (34)

               Kaip minėta 17 ir 25 konstatuojamosiose dalyse, nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija rėmėsi turimais faktais.

               (35)

               Kinijos valdžios institucijoms ir žinomam Kinijos eksportuojančiam gamintojui buvo pranešta apie pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies taikymą ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Kinijos eksportuojantis gamintojas atsakė ketinantis iš dalies bendradarbiauti atliekant tyrimą ir pateikti pastabas dėl žalos ir priežastinio ryšio.

               (36)

               Taigi, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalimi toliau išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės padarytos remiantis turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija, suinteresuotųjų šalių pateikta informacija ir turimais statistiniais duomenimis.

         3.2.   Importas dempingo kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

               (37)

               Peržiūros tiriamojo laikotarpio statistiniai duomenys rodo, kad iš KLR į Sąjungą importuoto PKP kiekis labai nedidelis (mažiau nei 400 tonų). Komisija padarė išvadą, kad šie kiekiai nėra tipiški, nes sudarė mažiau kaip 1 % viso nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą.

               (38)

               Todėl remiantis Kinijos importu į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nebuvo įmanoma atlikti prasmingos dempingo analizės. Todėl šiame tyrime pirmiausia nagrinėta dempingo pasikartojimo tikimybė.

         3.3.   Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas

               (39)

               Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartos. Išnagrinėti šie veiksniai: Kinijos eksporto kainos kitose šalyse, KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, taip pat Sąjungos rinkos patrauklumas importui iš KLR.

         3.3.1.   Eksportas į trečiąsias šalis

               (40)

               PKP importo iš KLR į Sąjungą apimtis buvo netipiška (žr. 37 konstatuojamąją dalį), todėl Komisija padarė išvadą, kad norint įvertinti tikėtiną eksporto į Sąjungą kainų lygį, jeigu būtų leista nebetaikyti priemonių, reikėtų naudoti KLR kilmės PKP pardavimo trečiosiose šalyse duomenis. Dempingas apskaičiuotas naudojant pardavimo trečiųjų šalių pirkėjams kainas, nurodytas pareiškėjo pateiktose sąskaitose faktūrose, kaip paaiškinta 45 konstatuojamojoje dalyje.

         a)   Normalioji vertė

               (41)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje. Šiuo tikslu JAV naudotos kaip panaši šalis, kaip paaiškinta 21–24 konstatuojamosiose dalyse.

               (42)

               APP grupė teigė, kad po 2016 m. gruodžio 11 d. Komisija turėtų taikyti rinkos ekonomikos metodiką ir normaliąją vertę skaičiuoti remdamasi Kinijos vidaus rinkos kainomis, o ne naudoti JAV kaip panašią šalį.

               (43)

               Atsakydama Komisija pažymi negalinti pasirinkti, ar taikyti dabartines pagrindiniame reglamente nustatytas taisykles. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

         b)   Eksporto kaina

               (44)

               Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

               (45)

               Nustatant eksporto kainą remtasi įvairiais informacijos šaltiniais. Siekiant įvertinti tikėtiną eksporto į Sąjungą kainų lygį, jei priemonės nebūtų taikomos, nuspręsta, kad tikslingiausia remtis pareiškėjo pateiktose Kinijos eksportuojančių gamintojų sąskaitose faktūrose, išrašytose netoli Sąjungos esančiose trečiosiose šalyse, kaip antai Egipte, Rusijoje ir Turkijoje, nurodytų kainų svertiniu vidurkiu.

         c)   Palyginimas ir koregavimai

               (46)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su PKP vidutine svertine eksporto kaina gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu.

               (47)

               Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koreguojant atsižvelgta į vežimo ir transporto išlaidas.

         d)   Dempingo skirtumas

               (48)

               Komisija palygino vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

               (49)

               Tuo remiantis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutinis svertinis dempingo skirtumas yra 58 %.

         3.3.2.   KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

               (50)

               Kadangi bendradarbiaujama nebuvo, KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis turimais faktais, pirmiausia pareiškėjo pateikta informacija, įskaitant iš nepriklausomo pramonės žvalgybinės informacijos tiekėjo gautus duomenis.

               (51)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu KLR kalkinio popieriaus be medienos masės gamybos pajėgumai buvo 7 629 000 tonų (10), iš kurių 40 % sudarė PKP gamyba (11). Bendras KLR kalkinio popieriaus be medienos masės gamybos pajėgumų naudojimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo 85 % (12), taigi nepanaudoti pajėgumai sudarė 1 167 000 tonų, t. y. 32 % viso PKP suvartojimo Sąjungoje. Padarius prielaidą, kad PKP būtų panaudota tik 40 % šių pajėgumų, nustatyta, kad su nagrinėjamuoju produktu siejami Kinijos nepanaudoti pajėgumai sudaro apie 13 % viso Sąjungos suvartojimo.

               (52)

               Komisija taip pat išsiaiškino, kad gamintojams nėra sudėtinga perorientuoti gamybą ir vietoje kitų kalkinio popieriaus be medienos masės produktų pradėti gaminti nagrinėjamąjį produktą (13). Jeigu Kinijos gamintojai pradėtų gaminti PKP, gamybos pajėgumai padidėtų 3 877 000 tonų, o tai sudaro daugiau kaip 100 % viso Sąjungos suvartojimo (nustatytas Sąjungos suvartojimas – 3 589 694 tonos).

               (53)

               Nors manoma, kad kreidinio popieriaus be medienos masės nepanaudotų pajėgumų lygis šiek tiek mažės (4 %), prognozuojama, kad Kinijos vidaus paklausa iki 2021 m. sumažės daugiau kaip 10 % (14).

               (54)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi didelių nepanaudotų pajėgumų, kuriuos jie galėtų panaudoti į Sąjungos rinką eksportuojamam PKP gaminti, jeigu priemonės būtų panaikintos. Komisija taip pat nustatė, kad šis eksporto potencialas gali padidėti dėl numatomo vidaus paklausos mažėjimo KLR.

         3.3.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (55)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad PKP paklausa Sąjungoje išliko didelė. Nors Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo, Sąjungos rinka tebėra didžiausia rinka pasaulyje – paklausa šioje rinkoje sudaro 25–30 % pasaulinės paklausos.

               (56)

               Remiantis turimais faktais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Kinijos eksporto į netoli Sąjungos esančias trečiąsias šalis kainos buvo vidutiniškai 7 % mažesnės nei kainos Sąjungoje. Toks kainos skirtumas yra reikšmingas atsižvelgiant į tai, kad PKP rinka yra konkurencinga ir labai reaguoja į kainų pasikeitimus.

               (57)

               Be to, prognozuojama, kad KLR vidaus paklausa mažės, todėl galima daryti prielaidą, kad Kinijos gamintojams tai bus didelė paskata ieškoti alternatyvių rinkų ir taip absorbuoti Kinijos perteklinius pajėgumus. JAV rinka – kita svarbi PKP rinka – tebėra nepatraukli KLR, nes JAV iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui taiko antidempingo ir antisubsidijų priemones.

               (58)

               KLR Vyriausybė tvirtino, kad žemas importo iš KLR lygis rodo, jog Sąjungos rinka visiškai nepatraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Ji taip pat tvirtino, kad, remiantis Kinijos eksporto statistika, 2015 m. KLR daugiau PKP eksportavo į kitas tris šalis (Indiją, Japoniją ir Tailandą) bei į Sąjungai nepriklausančias Europos šalis, ir tai rodo, kad patrauklesnės tos šalys, kuriose netaikomos prekybos apsaugos priemonės. KLR Vyriausybė taip pat teigė, kad šiuo metu KLR su skirtingais prekybos partneriais yra sudariusi 14 laisvosios prekybos susitarimų ir kad derasi dėl dar daugiau tokių susitarimų. Taigi PKP eksportas į atitinkamas šalis partneres tik didės.

               (59)

               Atsakant į tvirtinimą dėl laisvosios prekybos susitarimų poveikio pažymima, kad jis grindžiamas Kinijos produktais apskirtai, nepateikiant jokių įrodymų dėl nagrinėjamojo produkto. Padaryta išvada, kad šis tvirtinimas yra pernelyg platus ir nepagrįstas patvirtinamaisiais įrodymais. Bet kuriuo atveju, kaip paaiškinta 62 konstatuojamojoje dalyje, Komisijos turima informacija rodo priešingą tendenciją.

               (60)

               Po to, kai 2010 m. buvo nustatytos pradinės priemonės, PKP eksporto iš Kinijos beveik visai neliko, todėl galima manyti, kad eksportuoti iš Kinijos į Sąjungos rinką tapo nebepatrauklu būtent dėl šių priemonių. Panaikinus priemones Sąjungos rinka vėl taptų patraukli. Todėl šie tvirtinimai atmetami.

               (61)

               APP grupė pripažino, kad tradiciškai Europos rinka yra svarbi PKP rinka, tačiau tvirtino, kad jos svarba mažėja dėl nuolat mažėjančios paklausos, nors tuo pačiu metu paklausa kitose šalyse per pastaruosius keletą metų išliko stabili arba padidėjo. Ji taip pat teigė, kad Sąjungos rinkos nepatrauklumą rodo importo iš kitų šalių sumažėjimas po to, kai buvo nustatytos priemonės, ir aukštas Sąjungos pramonės pagaminto PKP eksporto lygis.

               (62)

               Nepaisant mažėjančio PKP suvartojimo Sąjungoje, Sąjungos rinka tebėra didžiausia PKP rinka pasaulyje. Byloje surinkta informacija leidžia manyti, kad bent artimiausiu metu Sąjungos rinka išliks didžiausia PKP rinka pasaulyje (15). Remiantis byloje turimais faktais prognozuojama, kad PKP paklausa KLR mažės, o galimo paklausos kitose rinkose augimo (jei toks apskritai bus) nepakaks tam, kad sumažėtų Sąjungos rinkos patrauklumas, nes tos kitos rinkos, palyginti su Sąjungos rinka, yra mažos. Pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu importo į Sąjungą iš kitų šalių nei KLR apimtis ir rinkos dalis iš tiesų buvo didesnės nei šio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tačiau pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu iš trečiųjų šalių importuotas PKP daugiausia buvo PKP, importuotas iš Šveicarijos, kurioje vienam iš Sąjungos gamintojų priklausė PKP gaminanti bendrovė. Per šį tyrimą nustatyta, kad šis gamintojas PKP gamybą nutraukė 2011 m., taigi importo iš Šveicarijos beveik nebeliko. Taigi, importo iš trečiųjų šalių sumažėjimas neturi nieko bendra su tariamu Sąjungos rinkos nepatrauklumu, todėl minėtas tvirtinimas atmetamas.

               (63)

               Be to, palyginti aukštas Sąjungos pramonės eksporto lygis nepaneigia išvados dėl Sąjungos rinkos patrauklumo, nes didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį vidutinės kainos, taikytos už Sąjungos ribų esančiose rinkose, kuriose Sąjungos pramonė turėjo konkuruoti su iš KLR dempingo kainomis eksportuojamu PKP, buvo žemesnės už vidutines Sąjungoje taikytas kainas. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.

               (64)

               Atsižvelgusi į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad panaikinus priemones eksportas iš KLR veikiausiai bus nukreiptas į Sąjungos rinką.

         3.3.4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

               (65)

               Kaip minėta 48 ir 49 konstatuojamosiose dalyse, Kinijos eksporto į netoli Sąjungos esančias trečiąsias šalis kainų palyginimas su kaina panašios šalies rinkoje aiškiai patvirtina išvadą dėl dempingo pasikartojimo tikimybės.

               (66)

               Be to, atsižvelgiant į KLR turimus didelius gamybos pajėgumus, nepanaudotus pajėgumus ir į Sąjungos rinkos patrauklumą eksportui, Komisija padarė išvadą, kad panaikinus priemones PKP eksportas iš KLR į Sąjungą dempingo kainomis veikiausiai išaugtų.

         4.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (67)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą gamino 10 žinomų gamintojų (kai kurie iš jų – grupės, kurioms priklauso po kelias popieriaus gamyklas). Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (68)

               Nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 4 606 000 tonų. Bendrovių, kurios pritarė prašymui atlikti peržiūrą, gamyba peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė daugiau kaip 70 % visos Sąjungos gamybos. Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino daugiau kaip 30 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

               (69)

               Pareiškėjas pateikė iš „euro-Graph“ (16) gautus duomenis ir jie buvo deramai patikrinti.

         4.2.   Sąjungos suvartojimas

               (70)

               Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis, prie Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduoto kiekio pridėjusi importo iš trečiųjų šalių kiekį.

               (71)

               Sąjungos suvartojimo raida:

                  1 lentelė

                  Sąjungos suvartojimas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                           3 972 818

                           3 643 010

                           3 626 277

                           3 589 694

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              92

                              91

                              90

                              Šaltinis:„Euro-Graph“ ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

               (72)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 10 %. Palyginti su 2012 m., 2013 m. jis sumažėjo 8 % ir toliau mažėjo, tik lėtesniu tempu. Apskaičiuotasis Sąjungos suvartojimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo 21 % mažesnis nei per pradinį tyrimą nustatytas tiriamojo laikotarpio suvartojimas (4 572 057 tonos). Suvartojimo mažėjamas atspindi apskritai mažėjančią grafinio popieriaus paklausą, kurią daugiausia lemia spartus tradicinius spaudinius išstumiančių skaitmeninių medijų augimas.

         4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

   4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

               (73)

               Importo į Sąjungą iš KLR raida:

                  2 lentelė

                  Importo apimtis ir rinkos dalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)

                           701

                           905

                           452

                           389

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              129

                              64

                              55

                           Rinkos dalis (%)

                           0,02

                           0,02

                           0,01

                           0,01

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              141

                              71

                              61

                              Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

               (74)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš KLR į Sąjungą apimtis buvo nežymi.

         4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

               (75)

               Dėl menkos PKP importo iš KLR į Sąjungą apimties ir dėl šio nedidelio parduoto kiekio kainų nepatikimumo (žr. 37 konstatuojamąją dalį) išvadoms dėl iš KLR importuojamų produktų kainų padaryti nebuvo galima naudoti Sąjungos importo statistikos. Komisija padarė išvadą, kad vietoje to kaip pakaitinis kintamasis turėtų būti naudojami KLR kilmės PKP pardavimo kitose šalyse duomenys ir nustatyta, koks būtų buvęs priverstinis kainų mažinimas, jeigu Kinijos bendrovės šias pardavimo kainas būtų taikiusios Sąjungoje.

               (76)

               Komisija teorinį priverstinio kainų mažinimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu lygį nustatė palygindama vidutinę svertinę pardavimo kainą, kurią Sąjungos pramonė taikė nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotą pagal ex-works lygį, su vidutine svertine Kinijos eksporto į netoli Sąjungos esančias šalis kaina, pakoreguota pagal Sąjungos CIF vertės lygį ir siekiant atsižvelgti į importavimo išlaidas. Kaip jau minėta, kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Kinijos eksporto į kitas šalis kainos buvo nustatytos remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį (žr. 40, 44 ir 45 konstatuojamąsias dalis). Atlikus kainų palyginimą nustatyta, kad jeigu Kinijos eksportuotojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu būtų Sąjungoje vykdę pardavimą šiomis kainomis, Kinijos importo kainos Sąjungos pramonės kainas būtų priverstinai sumažinusios 5,4 %.

         4.4.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

               (77)

               Lentelėje apžvelgiama importo į Sąjungą iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR, apimties, rinkos dalies ir vidutinės šio importo kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu. Lentelė parengta remiantis 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis.

                  3 lentelė

                  Importas iš trečiųjų šalių

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Apimtis (tonos)

                           35 864

                           29 264

                           50 958

                           45 282

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              82

                              142

                              126

                           Rinkos dalis (%)

                           0,9

                           0,8

                           1,4

                           1,3

                           Vidutinė kaina (EUR/t)

                           952

                           964

                           827

                           889

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              101

                              87

                              93

                              Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

               (78)

               Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį bendra importo į Sąjungą iš kitų nei KLR šalių apimtis buvo maža, o jo bendra rinkos dalis sudarė apie 1 %. Vidutinės šio importo kainos buvo didesnės už vidutines Sąjungos pramonės kainas. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nė viena trečioji šalis atskirai neužėmė didesnės nei 0,4 % rinkos dalies.

         4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   4.5.1.   Bendrosios pastabos

               (79)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius rodiklius, turėjusius įtakos Sąjungos pramonės padėčiai nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kaip minėta 18 konstatuojamojoje dalyje, atlikta Sąjungos pramonės atranka.

               (80)

               Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Remdamasi informacija, kurią pareiškėjas pateikė prašyme atlikti peržiūrą, Komisija įvertino su visa Sąjungos pramone susijusius makroekonominius rodiklius. Vien tik su atrinktomis bendrovėmis susijusius mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi patikrintais klausimyno atsakymų duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

               (81)

               Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

               (82)

               Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

         4.5.2.   Makroekonominiai rodikliai

   4.5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (83)

               Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  4 lentelė

                  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Gamybos apimtis (tonomis)

                           5 211 487

                           4 833 511

                           4 737 310

                           4 606 000

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              93

                              91

                              88

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           5 889 216

                           5 636 892

                           5 380 258

                           4 988 000

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              96

                              91

                              85

                           Pajėgumų naudojimas (%)

                           88,5

                           85,7

                           88,0

                           92,3

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              97

                              100

                              104

                              Šaltinis: Euro-Graph.

               (84)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 12 %. Palyginti su 2012 m., 2013 m. ji sumažėjo 7 % ir toliau mažėjo, tik lėtesniu tempu.

               (85)

               Dar iki nagrinėjamojo laikotarpio Sąjungos gamintojai vykdė didelius restruktūrizavimo projektus siekdami pašalinti struktūrinius perteklinius pajėgumus ir juos tęsė nagrinėjamuoju laikotarpiu. Uždariusi tam tikras gamyklas, o kitas pertvarkiusi kitiems nei PKP produktams gaminti, Sąjungos pramonė nuo 2012 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio savo PKP gamybos pajėgumus sumažino maždaug 901 216 tonų, t. y. 15 %.

               (86)

               Nuolatinis gamybos pajėgumų mažinimas leido Sąjungos pramonei pasiekti, kad pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliktų ganėtinai stabilus, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šis rodiklis siekė net 92,3 %, taigi buvo beveik keturiais procentiniais punktais didesnis nei 2012 m.

               (87)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl didelių investicijų į ilgalaikį turtą ir atitinkamo poveikio vidutinėms gamybos sąnaudoms didelis pajėgumų naudojimas yra svarbus veiksnys siekiant ilgalaikio popieriaus pramonės gyvybingumo.

         4.5.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (88)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  5 lentelė

                  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Bendra pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

                           3 936 253

                           3 612 841

                           3 574 868

                           3 544 023

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              92

                              91

                              90

                           Rinkos dalis (%)

                           99,1

                           99,2

                           98,6

                           98,7

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              100

                              99

                              100

                              Šaltinis: Euro-Graph.

               (89)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje sumažėjo 10 %. Palyginti su 2012 m., 2013 m. ji sumažėjo 8 % ir toliau mažėjo, tik lėtesniu tempu.

               (90)

               Kadangi nagrinėjamuoju laikotarpiu PKP importo beveik nebuvo, Sąjungos pramonės rinkos dalis išliko stabili ir siekė apytiksliai 99 %.

         4.5.2.3.   Augimas

               (91)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo rodikliai nedidėjo. Priešingai, šie ekonominiai rodikliai praktiškai visiškai atitiko Sąjungos suvartojimo mažėjimo tendenciją.

         4.5.2.4.   Užimtumas ir našumas

               (92)

               Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  6 lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Darbuotojų skaičius (etato ekvivalentas)

                           9 808

                           8 896

                           7 782

                           7 418

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              91

                              79

                              76

                           Našumas (tonomis darbuotojui)

                           531

                           543

                           609

                           621

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              102

                              115

                              117

                              Šaltinis: Euro-Graph.

               (93)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius mažėjo kasmet ir sumažėjo 24 %. Tai iš dalies galima paaiškinti restruktūrizavimu, kurį Sąjungos pramonė vykdė siekdama išspręsti struktūrinių perteklinių pajėgumų problemas, kaip paaiškinta 85 konstatuojamojoje dalyje.

               (94)

               Dėl didelio darbo jėgos mažinimo smarkiai padidėjo našumas, kuris matuojamas vieno darbuotojo per metus pagaminama produkcija (tonomis) ir kuris nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 17 %.

         4.5.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

               (95)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu PKP iš KLR beveik nebuvo importuojamas, taigi galima daryti išvadą, kad dempingo skirtumo dydis nedarė poveikio Sąjungos pramonei, kuri buvo beatsigaunanti nuo buvusio dempingo.

         4.5.3.   Mikroekonominiai rodikliai

   4.5.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

               (96)

               Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  7 lentelė

                  Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto gamybos sąnaudos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungos rinkoje (EUR/t)

                           723

                           709

                           688

                           680

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)

                           672

                           664

                           609

                           631

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              99

                              91

                              94

                              Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (97)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina sumažėjo 6 %. Kiek atsilikdamos, kainos kito taip pat kaip gamybos sąnaudos.

               (98)

               Sąjungos pramonės vieneto gamybos sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat sumažėjo 6 %, o didžiausias mažėjimas užfiksuotas 2013–2014 m. (– 8 %).

         4.5.3.2.   Darbo sąnaudos

               (99)

               Vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8 lentelė

                  Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR darbuotojui)

                           68 405

                           65 812

                           67 716

                           70 973

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              96

                              99

                              104

                              Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (100)

               Palyginti su 2012 m., 2013 m. vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos sumažėjo 4 %, vėliau stabilizavosi, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 4 % aukštesnį nei 2012 m. lygį.

         4.5.3.3.   Atsargos

               (101)

               Atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  9 lentelė

                  Atsargos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                           112 957

                           122 545

                           119 642

                           122 264

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              108

                              106

                              108

                           Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi (%)

                           7

                           8

                           8

                           8

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              114

                              115

                              114

                              Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (102)

               2012–2013 m. Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 8 %, o vėliau per likusią nagrinėjamojo laikotarpio dalį išliko ganėtinai stabilios. Nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl mažėjančios gamybos apimties bendrai didėjo laikotarpio pabaigos atsargos (14 % vertinant gamybos procentine dalimi).

         4.5.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (103)

               Pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10 lentelė

                  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

                           0,7

                           – 0,4

                           5,0

                           2,3

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              – 58

                              693

                              319

                           Pinigų srautas (EUR)

                           58 381 268

                           51 220 769

                           102 223 699

                           75 644 423

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              88

                              175

                              130

                           Investicijos (EUR)

                           20 414 097

                           23 120 553

                           18 603 022

                           17 369 221

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              113

                              91

                              85

                           Investicijų grąža (%)

                           1,8

                           – 6,7

                           9,6

                           9,1

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              – 380

                              546

                              518

                              Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (104)

               Komisija Sąjungos pramonės pelningumą nustatė PKP pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė pelningumą padidino nuo maždaug 0,7 % iki 2,3 %. Pažymima, kad pradiniame tyrime nustatytas 8 % šios pramonės tikslinis pelnas (17). 2014-ieji buvo geriausi metai, kuomet Sąjungos pramonės pelningumas pasiekė 5 % – daugiausia dėl mažesnių žaliavų, pirmiausia plaušienos, sąnaudų, taip pat dėl teigiamo restruktūrizavimo pastangų poveikio bei išaugusio našumo. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu neigiamą poveikį pelningumui darė Britanijos svaro nuvertėjimas euro atžvilgiu.

               (105)

               Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos pramonės pajėgumas pačiai finansuoti savo veiklą. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pinigų srautas buvo teigiamas ir jo raida daugiausia atitiko pelningumo raidą, o geriausi metai buvo 2014-ieji.

               (106)

               Atsižvelgdama į Sąjungoje ir už jos ribų mažėjančią PKP paklausą, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė neinvestavo į naujus pajėgumus ir apskritai investicijų lygis sumažėjo 15 %. Investuota daugiausia į techninę priežiūrą, kapitalo pakeitimą, energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir priemones, skirtas atitikčiai aplinkos apsaugos standartams užtikrinti.

               (107)

               Investicijų grąžą sudaro pelnas, išreiškiamas ilgalaikio turto grynosios buhalterinės vertės procentiniu dydžiu. Šio rodiklio raidai nagrinėjamuoju laikotarpiu poveikį darė mažėjanti grynoji turto vertė ir pelningumo kitimas, paaiškinantys, kodėl 2013 m. rezultatai buvo neigiami, o 2014 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu – daug geresni.

               (108)

               Atsižvelgiant į su esama skola susijusias sąnaudas, palyginti mažą Sąjungos pramonės pelningumą ir nuolat mažėjančią PKP paklausą, Sąjungos pramonės pajėgumas padidinti kapitalą pagerėjo, jei lyginsime su nustatytuoju per pradinį tyrimą, tačiau tebėra ribotas.

         4.5.4.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

               (109)

               Nagrinėjamojo laikotarpio žalos rodikliai nevienareikšmiai. Finansinės veiklos rodikliai, kaip antai pelningumas, pinigų srautas ir investicijų grąža, gerėjo, tačiau apimties rodikliai, kaip antai gamyba ir pardavimas, nuolat blogėjo.

               (110)

               Finansinės veiklos rodiklių gerėjimą lėmė 2014 m. sumažėjusios žaliavų kainos ir Sąjungos gamintojų restruktūrizavimo pastangos siekiant sumažinti gamybos pajėgumus ir padidinti efektyvumą. Neigiamą gamybos ir pardavimo apimties tendenciją lėmė nuolatinis PKP paklausos mažėjimas tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų, dėl kurio Sąjungos pramonė turėjo tęsti restruktūrizavimą ir, be kita ko, uždaryti tam tikras popieriaus gamyklas, o kitas pritaikyti kitų rūšių popieriaus gamybai.

               (111)

               Prognozuojama, kad PKP paklausa per kitus 5–10 metų toliau mažės ir tai patvirtina išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis išliks nepaprasta – reikės toliau mažinti gamybą ir gamybos pajėgumus.

               (112)

               Atliktas tyrimas patvirtino, kad po pradinio tyrimo nustatytų priemonių poveikis Sąjungos pramonei buvo teigiamas: ji atgavo savo rinkos dalį ir galėjo pakelti PKP kainas iki sąnaudoms padengti būtino lygio, taip pat finansuoti restruktūrizavimą.

               (113)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad Sąjungos pramonei materialinės žalos nepadaryta, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Vis dėlto atsižvelgiant į nuolat mažėjančią PKP paklausą ir su tuo susijusias dideles restruktūrizavimo išlaidas – veiksnius, turėjusius didelės įtakos pelningumui, – jos padėtis yra pažeidžiama.

         4.6.   Žalos pasikartojimo tikimybė

               (114)

               65 ir 66 konstatuojamosiose dalyse Komisija padarė išvadą, kad panaikinus priemones dempingas pasikartos ir išaugs KLR kilmės PKP eksportas į Sąjungą dempingo kainomis.

               (115)

               76 konstatuojamojoje dalyje Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Kinijos PKP eksporto į netoli Sąjungos esančias rinkas kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės Sąjungoje taikytas kainas. Taigi, Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijos eksportuojantys gamintojai veikiausiai priverstinai sumažintų Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje taikomas kainas.

               (116)

               Be to, kaip minėta 62 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinka yra didžiausia PKP rinka pasaulyje. Dėl bendro šios rinkos dydžio ir dėl to, kad joje esama didelių PKP pirkėjų, ji yra labai patraukli Kinijos PKP gamintojams, nes galimybė joje parduoti didelius kiekius leistų jiems panaudoti daugiau (šiuo metu nepanaudojamų) pajėgumų ir taip sumažinti vieneto gamybos sąnaudas. Taigi, jeigu priemonės būtų panaikintos, atsižvelgiant į ekonominę naudą, kurią duoda nepanaudotų KLR gamybos pajėgumų panaudojimas (žr. 50–54 konstatuojamąsias dalis), Kinijos eksportuojantys gamintojai veikiausiai PKP Sąjungos rinkoje parduos dempingo kainomis, taip darydami spaudimą Sąjungos pramonės kainoms ir pelningumui.

               (117)

               Atlikus tyrimą nustatyta (žr. 113 konstatuojamąją dalį), kad Sąjungos pramonės padėtis yra pažeidžiama.

               (118)

               Atlikus tyrimą taip pat patvirtinti per pradinį tyrimą nustatyti faktai, kad didelis pajėgumų naudojimas yra svarbus veiksnys siekiant ilgalaikio popieriaus gamintojų gyvybingumo, nes šios pramonės gamybos procesas yra imlus kapitalui. Tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu nebuvo importo dempingo kaina, leido Sąjungos pramonei padidinti PKP kainas iki sąnaudoms padengti būtino lygio, finansuoti restruktūrizavimą ir padidinti gamybos pajėgumų naudojimą. Jeigu importas dempingo kaina pasikartotų ir dėl to būtų daromas spaudimas kainoms, teigiamų pokyčių nebeliktų, nes Sąjungos pramonė netektų restruktūrizavimui, kurį vykdo siekdama prisitaikyti prie visame pasaulyje mažėjančios PKP paklausos, finansuoti būtino pinigų srauto. Dėl to taip pat sumažėtų teigiamas ankstesnių restruktūrizavimo pastangų poveikis ir pablogėtų visi žalos rodikliai.

               (119)

               Taigi Komisija daro išvadą, kad panaikinus iš KLR importuojamam PKP taikomas antidempingo priemones, atsirastų didelė tikimybė, kad žala pasikartos.

         5.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (120)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau KLR taikant galiojančias priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

         5.1.   Sąjungos pramonės interesai

               (121)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad galiojančios priemonės leido Sąjungos pramonei atsigauti nuo buvusio dempingo, išlaikyti aukštesnio nei sąnaudoms padengti būtino lygio PKP kainas ir pagerinti savo finansinės veiklos rezultatus. Taigi, šios teigiamos tendencijos leido Sąjungos pramonei įgyvendinti ilgalaikius restruktūrizavimo planus (kai kurios popieriaus gamyklos buvo uždarytos, o kitų gamyba perorientuota kitų rūšių popieriui gaminti) ir taip susidoroti su sunkumais, kilusiais dėl nuolat mažėjančios PKP paklausos.

               (122)

               Turėdama galimybę veikti be KLR importo dempingo kaina daromo spaudimo, Sąjungos pramonė galės išlaikyti aukštesnio nei sąnaudoms padengti būtino lygio PKP kainas, gauti restruktūrizavimui finansuoti būtinų pajamų ir prisitaikyti prie sunkumų, kurių turi dėl nuolat mažėjančios PKP paklausos.

               (123)

               Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

         5.2.   Nesusijusių importuotojų/prekiautojų interesai

               (124)

               Nė vienas importuotojas/prekiautojas nebendradarbiavo. Remdamasi tuo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu PKP importo iš KLR beveik nebuvo, Komisija padarė išvadą, kad nagrinėjamojo produkto importas nesudaro didžiosios importuotojų / prekiautojų verslo veiklos dalies ir kad nėra veiksnių, leidžiančių manyti, kad, palikus galioti priemones, jiems bus daromas neproporcingas poveikis.

         5.3.   Naudotojų interesai

               (125)

               Nė vienas naudotojas nebendradarbiavo. Komisija gavo spausdinimo pramonės asociacijos („Intergraf“) rašytinį pareiškimą, kurį parėmė dar trys asociacijos (BPIF, „Gratkom“ ir „Bundesverband Druck und Medien“).

               (126)

               Pareiškime buvo aiškinama, kad Sąjungos spausdinimo pramonė sunkumų patiria dėl to, kad popierinius spaudinius pakeičia skaitmeniniai, taip pat dėl to, kad labai daug spaudos gaminių yra importuojama, visų pirma iš KLR. Tvirtinta, kad antidempingo priemonės kenkia Sąjungos spaustuvininkų konkurencingumui, nes jiems būtina bemuitė prieiga prie popieriaus. Vienintelis įrodymas, pateiktas tvirtinimui dėl didžiulio importo paremti, – tai apskaičiuotas bendras KLR kilmės importuojamų spausdintinių produktų kiekis, į jį įtraukiant pačius įvairiausius ne ant PKP atspausdintus produktus. Remdamasi turima informacija Komisija negalėjo įvertinti, kurie iš KLR importuoti produktai yra atspausdinti ant PKP, o kurie – ant kitų rūšių popieriaus.

               (127)

               Per pradinį tyrimą nustatyta, kad dauguma ant PKP spausdinamų produktų yra produktai, kuriems svarbus laiko veiksnys (pvz., žurnalai, brošiūros, reklaminis paštas ir įklijos, kurie dėl jiems transportuoti būtino laiko veikiausiai nėra importuojami iš KLR). Per šią peržiūrą pareiškėjo pateikta informacija patvirtino, kad tebegalioja pradinio tyrimo išvados.

               (128)

               Taigi, Komisija padarė išvadą, kad nors tikėtina, jog tam tikra ant PKP spausdinamų spaudinių dalis dėl antidempingo ir kompensacinių muitų yra spausdinama ne Sąjungoje, jų poveikis Sąjungos spausdinimo pramonės ekonominei padėčiai yra ribotas.

         5.4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (129)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl iš KLR importuojamiems produktams nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

         6.   IŠVADA IR FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

               (130)

               Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones. Taip pat buvo nustatytas 11 dienų terminas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Savo pastabas pateikė tik pareiškėjas, kuris pritarė Komisijos išvadoms ir pasiūlymui toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones.

               (131)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 451/2011 nustatytos antidempingo priemonės, taikomos tam tikram importuojamam KLR kilmės plonam kreidiniam popieriui, turėtų būti toliau taikomos.

               (132)

               Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plonam kreidiniam popieriui – iš vienos ar abiejų pusių dengtam popieriui ar kartonui (išskyrus kraftpopierį ar kraftkartonį), lakštais ar ritiniais, kurio gramatūra ne mažesnė nei 70 g/m2, bet ne didesnė nei 400 g/m2 ir kurio šviesumas daugiau nei 84 (matuojant pagal ISO 2470-1), kurio KN kodai šiuo metu yra ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 ir ex 4810 99 80 (TARIC kodai 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 ir 4810998020), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   Galutinis antidempingo muitas netaikomas ruloninėms spaudos mašinoms tinkamiems naudoti ritiniams. Ruloninėms spaudos mašinoms tinkami naudoti ritiniai – tai ritiniai, kuriuos bandant pagal ISO bandymų standartą ISO 3783:2006 dėl atsparumo išpešiojimui nustatymo (padidinto greičio metodas naudojant IGT tipo prietaisą (elektrinis modelis)) pasiekiamas mažesnis nei 30 N/m jėgos momentas, jeigu matuojama popieriaus skersine kryptimi, ir mažesnis nei 50 N/m jėgos momentas, jeigu matuojama mašinine kryptimi. Be to, galutinis antidempingo muitas netaikomas daugiasluoksniam popieriui ir daugiasluoksniam kartonui.
   2.   Muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

               Bendrovė

               Muito norma (%)

               Papildomas TARIC kodas

               Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang City, Jiangsu Province, KLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou City, Jiangsu Province, KLR

               8

               B001

               Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang City, Shandong Province, KLR; Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang City, Shandong Province, KLR

               35,1

               B013

               Visos kitos bendrovės

               27,1

               B999

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 3 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

      (2)  2011 m. gegužės 6 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 451/2011, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plonam kreidiniam popieriui, galutinis surinkimas (OL L 128, 2011 5 14, p. 1).

      (3)  2011 m. gegužės 6 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 452/2011, kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plonam kreidiniam popieriui nustatomas galutinis antisubsidijų muitas (OL L 128, 2011 5 14, p. 18).

      (4)  Byla T-443/11 ir Byla T-444/11.

      (5)  OL C 280, 2015 8 25, p. 7.

      (6)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plonam kreidiniam popieriui, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 172, 2016 5 13, p. 9).

      (7)  Pranešimas apie kompensacinių priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plonam kreidiniam popieriui, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 172, 2016 5 13, p. 19).

      (8)  2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (OL L 188, 2009 7 18, p. 93). Šis reglamentas buvo kodifikuotas 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 55).

      (9)  „Sinar Mas“ grupė, kurią sudaro: „Gold East Paper Co., Ltd“, „Gold Huasheng Paper co., Ltd.“ ir „Hainan Jinhai Pulp and Paper Co., Ltd“.

      (10)  Remiantis pareiškėjo pateiktais RISI (http://www.risiinfo.com) duomenimis.

      (11)  Remiantis prašymu.

      (12)  Remiantis RISI duomenimis.

      (13)  Remiantis prašymu.

      (14)  Remiantis RISI duomenimis.

      (15)  Remiantis pareiškėjo pateiktais RISI duomenimis.

      (16)  Europos grafinio popieriaus gamintojų asociacija („euro-Graph“) buvo įsteigta 2012 m. sujungus CEPIPRINT (Europos leidybinio popieriaus gamintojų asociaciją) ir CEPIFINE (Europos plono popieriaus gamintojų asociaciją), o jos nariai yra visi Sąjungos plono kreidinio popieriaus gamintojai.

      (17)  Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 451/2011 158 konstatuojamoji dalis.


title: 2014 m. sausio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 2/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
4.1.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 1/4

      KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 2/2014
   2014 m. sausio 3 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 3 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  55,3

                  MA

                  52,2

                  TN

                  84,6

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  78,4

                  0707 00 05

                  MA

                  158,2

                  TR

                  156,0

                  ZZ

                  157,1

                  0709 90 70

                  MA

                  47,5

                  TR

                  132,6

                  ZZ

                  90,1

                  0805 10 20

                  TR

                  82,3

                  ZA

                  46,6

                  ZZ

                  64,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,6

                  ZZ

                  69,6

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  TR

                  70,9

                  ZZ

                  70,9

                  0805 50 10

                  TR

                  69,1

                  ZZ

                  69,1

                  0808 10 80

                  MK

                  23,6

                  US

                  149,9

                  ZZ

                  86,8

                  0808 20 50

                  CN

                  56,7

                  US

                  168,4

                  ZZ

                  112,6

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2012 m. sausio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 9/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metais

text:
7.1.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 4/5

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 9/2012
   2012 m. sausio 6 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metais
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,
   kadangi:

               (1)

               tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2011–2012 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 4/2012 (4);

               (2)

               šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnį;

               (3)

               siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metams, numatyti Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 6 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

      (3)  OL L 254, 2011 9 30, p. 12.

      (4)  OL L 2, 2012 1 5, p. 3.

      PRIEDAS

         Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2012 m. sausio 7 d.

                  (EUR)

                  KN kodas

                  Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  1701 13 10 (1)

                  41,69

                  0,00

                  1701 14 10 (1)

                  41,69

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  41,69

                  2,40

                  1701 14 90 (1)

                  41,69

                  2,40

                  1701 12 10 (1)

                  41,69

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  41,69

                  2,10

                  1701 91 00 (2)

                  47,13

                  3,33

                  1701 99 10 (2)

                  47,13

                  0,20

                  1701 99 90 (2)

                  47,13

                  0,20

                  1702 90 95 (3)

                  0,47

                  0,23

         (1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

         (2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

         (3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.