title: 2019 m. liepos 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1259, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės lietinėms kaliojo ketaus ir rutulinio grafitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
25.7.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 197/2

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/1259
         2019 m. liepos 24 d.
         kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės lietinėms kaliojo ketaus ir rutulinio grafitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais nustatomas galutinis antidempingo muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

                     (1)

                     Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 430/2013 (2) importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) ir Tailando kilmės lietinėms kaliojo ketaus ir rutulinio grafitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais, išskyrus kompresinių jungiamųjų detalių dalis, kurioms naudojami ISO DIN 13 metriniai sriegiai, ir kaliojo ketaus jungiamąsias dėžes su apvaliais sriegiais be dangtelio, kurių Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodai šiuo metu yra ex 7307 19 10 (TARIC kodas 7307191010) ir ex 7307 19 90 (TARIC kodas 7307199010), nustatytas galutinis antidempingo muitas (toliau – dabartinės priemonės). Remiantis dempingo pašalinimo lygiu nustatytas 14,9–57,8 % muitas.

                     (2)

                     2013 m. birželio 12 d. Kinijos eksportuojantis gamintojas „Jinan Meide Castings Co., Ltd“ Europos Sąjungos Bendrajam Teismui pateikė prašymą panaikinti Reglamentą (ES) Nr. 430/2013, kiek jis yra susijęs su šiuo gamintoju. 2016 m. birželio 30 d. Bendrasis Teismas sprendimu nustatė, kad buvo pažeistos „Jinan Meide“ teisės į gynybą, ir panaikino ginčijamąjį reglamentą, kiek jis yra susijęs su antidempingo muito nustatymu „Jinan Meide“ pagamintoms importuojamoms lietinėms kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais.

                     (3)

                     Po šio sprendimo Europos Komisija (toliau – Komisija) 2016 m. spalio 28 d. pranešimu (3) atnaujino antidempingo tyrimą dėl „Jinan Meide“ gaminamų lietinių kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių su sriegiais.

                     (4)

                     Komisija 2017 m. birželio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/1146 (4) iš naujo nustatė 39,2 % galutinį antidempingo muitą importuojamoms KLR kilmės bendrovės „Jinan Meide Castings Co., Ltd.“ gaminamoms lietinėms kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais.

                     (5)

                     2015 m. lapkričio 25 d., gavusi „Metpro Limited“ prašymą, Komisija inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą dėl tam tikrų rūšių KLR ir Tailando kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių su sriegiais, kad nustatytų, ar jos patenka į taikomų antidempingo priemonių taikymo sritį. Pareiškėjui atsiėmus prašymą, 2016 m. liepos 18 d. Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/1176 (5) Komisija nutraukė šią dalinę tarpinę peržiūrą.

                     (6)

                     2017 m. gegužės 23 d., gavusi „Hebei Yulong Casting Co., Ltd“ prašymą, Komisija inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą dėl tam tikrų rūšių KLR ir Tailando kilmės kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių su sriegiais, kad nustatytų, ar jos patenka į taikomų antidempingo priemonių taikymo sritį. Pareiškėjui atsiėmus prašymą, 2018 m. sausio 11 d. Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/52 (6) Komisija nutraukė šią dalinę tarpinę peržiūrą.

                     (7)

                     2018 m. liepos 12 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nusprendė, kad jungiamosios detalės iš rutulinio grafitinio ketaus (taip pat žinomo kaip stiprusis ketus) neatitinka kaliojo ketaus sąvokos, kaip apibrėžta KN 7307 19 10 subpozicijoje. Teismas padarė išvadą, kad iš rutulinio grafitinio ketaus pagamintos jungiamosios detalės turi būti priskiriamos KN 7307 19 90 subpozicijai (kaip kiti gaminiai iš geležies). 2019 m. vasario 14 d. Komisija paskelbė Reglamentą (ES) 2019/262 (7), kuriuo iš dalies pakeitė nuorodas į TARIC kodus, kad suderintų juos su Teismo išvadomis. Kadangi antidempingo priemonės nustatomos remiantis produkto apibrėžtimi, neatsižvelgiant į tarifinį klasifikavimą, šis pakeitimas neturėjo jokio poveikio produkto, kuriam taikomos dabartinės priemonės, apibrėžtajai sričiai.

               1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

                     (8)

                     Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (8), Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą (toliau – prašymas) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

                     (9)

                     Prašymą 2018 m. vasario 13 d. pateikė Europos Sąjungos lietinių kaliojo ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių apsaugos komitetas (toliau – pareiškėjas). Pareiškėjas pagamina daugiau kaip 95 % visų lietinių kaliojo ketaus ir rutulinio grafitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių Sąjungoje.

                     (10)

                     Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų ir pasikartotų Sąjungos pramonei daroma žala.

               1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

                     (11)

                     Nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2018 m. gegužės 8 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (9) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

               1.4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (12)

                     Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2017 m. balandžio 1 d. – 2018 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

                     (13)

                     Tiriant žalos pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               1.5.   Suinteresuotosios šalys

                     (14)

                     Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjams, žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems KLR ir Tailando gamintojams ir KLR ir Tailando valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, tiekėjams, naudotojams, taip pat susijusiems prekiautojams, ir paragino juos bendradarbiauti.

                     (15)

                     Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė prašymo išklausyti.

               1.6.   Atranka

                     (16)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               1.6.1.   Sąjungos gamintojų atranka

                     (17)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus.

                     (18)

                     Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko bendroves, remdamasi 2017 m. didžiausia tipiška panašaus produkto pardavimo apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką.

                     (19)

                     Atrinkti trys Sąjungos gamintojai. Atrinktiems Sąjungos gamintojams tenka daugiau nei 70 % visos apskaičiuotos Sąjungos pardavimo apimties. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Pastabų negauta. Todėl Komisija padarė išvadą, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

               1.6.2.   Importuotojų atranka

                     (20)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Prašomą informaciją pateikė septyni nesusiję importuotojai.

                     (21)

                     Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko bendroves, remdamasi 2017 m. didžiausia tipiška peržiūrimojo produkto pardavimo apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką.

                     (22)

                     Atrinkti trys Sąjungos importuotojai. Dėl atrinktų importuotojų pastabų negauta. Todėl Komisija padarė išvadą, kad atrinkti importuotojai yra tipiški Sąjungos importuotojai.

               1.6.3.   KLR gamintojų atranka

                     (23)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų žinomų KLR gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

                     (24)

                     Du KLR gamintojai pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Atsižvelgdama į nedidelį bendradarbiaujančių gamintojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina.

               1.6.4.   Tailando gamintojų atranka

                     (25)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų žinomų Tailando gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Tailando Karalystės atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

                     (26)

                     Apie save pranešė vienas Tailando gamintojas, tačiau atrankos formos atsakymų nepateikė.

                     (27)

                     Taigi, Tailando gamintojai nebendradarbiavo.

               1.7.   Klausimyno atsakymai

                     (28)

                     Komisija trims atrinktiems Sąjungos gamintojams, trims atrinktiems nesusijusiems importuotojams, dviem KLR gamintojams, kurie per atranką pranešė apie save, ir Kinijos Vyriausybei nusiuntė klausimynus. Klausimyno atsakymus pateikė tik trys atrinkti Sąjungos gamintojai.

                     (29)

                     Taigi, KLR gamintojai nebendradarbiavo.

               1.8.   Tikrinamieji vizitai

                     (30)

                     Komisija rinko ir su bendradarbiaujančiomis šalimis tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą šiam tyrimui. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
                     Sąjungos gamintojai:

                                 —

                                 „Berg Montana Fittings, EAD“, Bulgarija;

                                 —

                                 „Georg Fischer Fittings GmbH“, Austrija;

                                 —

                                 „Odlewnia Zawiercie S.A.“ (seniau „Odlewnia Zeliwa S.A.“), Lenkija.

               1.9.   Normaliosios vertės nustatymo procedūra KLR dempingui apskaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį

                     (31)

                     Kadangi inicijuojant tyrimą turėta pakankamai įrodymų, rodančių, kad KLR yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija manė, kad būtų tikslinga tyrimą inicijuoti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalimi.

                     (32)

                     Todėl, siekdama surinkti reikiamus duomenis, kad vėliau galėtų taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį, Komisija pranešime apie inicijavimą paragino visus žinomus KLR gamintojus pateikti pranešimo apie inicijavimą III priede prašomą informaciją apie peržiūrimojo produkto gamybai naudojamus gamybos išteklius. Atrankos formos atsakymus atsiuntę du gamintojai taip pat pateikė III priede prašomą informaciją.

                     (33)

                     Siekdama surinkti informaciją apie įtariamus didelius iškraipymus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, kurią manė esant reikalingą tyrimui, Komisija taip pat nusiuntė klausimyną Kinijos Vyriausybei. Atsakymų iš Kinijos Vyriausybės negauta.

                     (34)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat paragino visas suinteresuotąsias šalis per 37 dienas nuo to pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo tinkamumo.

                     (35)

                     Vienas Kinijos gamintojas teigė, kad metodika, kurią Komisija ketina naudoti, yra neteisėta ir neatitinka ES prievolių pagal PPO Susitarimą dėl antidempingo. Tačiau ši suinteresuotoji šalis nepagrindė savo tvirtinimo.

                     (36)

                     Be to, šis Kinijos gamintojas teigė, kad nebuvo iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, ir jo kainos bei sąnaudos, įskaitant žaliavų ir energijos sąnaudas, priklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių. Šie tvirtinimai nebuvo pagrįsti, o minėta šalis per tyrimą nebendradarbiavo.

                     (37)

                     Kadangi tvirtinimai nebuvo pagrįsti, Komisija negalėjo jų konkrečiai išnagrinėti. Tačiau bet kuriuo atveju Komisija įvertino, ar būta iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Šis vertinimas aprašytas 3.2.2.2–3.2.2.9 skirsniuose.

                     (38)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą jai gali reikėti pasirinkti tinkamą tipišką šalį, kad būtų galima nustatyti normaliąją vertę remiantis neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais.

                     (39)

                     2018 m. birželio 20 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies e punkto antrą įtrauką paskelbė pirmąjį pranešimą byloje (toliau – 2018 m. birželio 20 d. pranešimas) (10), kad siekia surinkti suinteresuotųjų šalių nuomones dėl atitinkamų šaltinių, kuriais Komisija gali naudotis normaliajai vertei nustatyti. Tame pranešime pateiktas sąrašas visų gamybos veiksnių, kaip antai medžiagos, energija ir darbas, susijusių su Kinijos gamintojų peržiūrimojo produkto gamyba. Be to, remdamasi neiškraipytų kainų ar lyginamųjų dydžių pasirinkimui taikomais kriterijais, Komisijos tarnybos nustatė keturias galimas tipiškas šalis: Tailandas, Turkija, Argentina ir Brazilija. Dėl pastarųjų dviejų šalių 2018 m. birželio 20 d. pranešime pripažįstama, kad nustatyta, jog trūksta pakankamai prieinamų viešų finansinių duomenų.

                     (40)

                     Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Tačiau pastabų gauta tik iš vieno iš pareiškėjų ir vieno Kinijos gamintojo.

                     (41)

                     Dėl 2018 m. birželio 20 d. pranešimo pateiktos pastabos aptartos antrame 2019 m. kovo 8 d. pranešime (toliau – 2019 m. kovo 8 d. pranešimas) (11) dėl šaltinių, kuriais remiantis būtų nustatoma normalioji vertė. Buvo sudarytas gamybos veiksnių sąrašas ir padaryta išvada, kad tuo etapu Tailandas buvo tinkamiausia tipiška šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmą įtrauką. Suinteresuotosios šalys ragintos teikti pastabas, tačiau pastabų negauta.

               2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Peržiūrimasis produktas

                     (42)

                     Peržiūrimasis produktas – importuojamos KLR ir Tailando kilmės lietinės kaliojo ketaus ir rutulinio grafitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės su sriegiais, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 19 10 (TARIC kodas 7307191010) ir ex 7307 19 90 (TARIC kodas 7307199010), išskyrus kompresinių jungiamųjų detalių dalis, kurioms naudojami ISO DIN 13 metriniai sriegiai, ir kaliojo ketaus jungiamąsias dėžes su apvaliais sriegiais be dangtelio (toliau – peržiūrimasis produktas).

                     (43)

                     Pagrindinės žaliavos yra metalo laužas, koksas/elektra/dujos, smėlis (liejimui) ir cinkas (galvanizavimui). Pirmas gamybos etapas yra metalo laužo lydymas. Po to – formavimo procesas ir liejimas įvairių formų, kurios vėliau padalijamos į atskiras dalis. Produktams turi būti taikomas ilgas atkaitinimo procesas, kad jie taptų pakankamai kalūs ir juos būtų galima naudoti tokioms paskirtims, kur, pvz., reikia atsparumo smūgiams ir vibracijai bei staigiems temperatūros pokyčiams. Tada jungiamosios detalės galvanizuojamos. Vėliau – sriegių sriegimas ir kitos mechaninio apdirbimo operacijos.

                     (44)

                     Lietinės vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės naudojamos dviem ar daugiau vamzdžiams ar vamzdeliams sujungti, prijungti vamzdį prie aparato, pakeisti skysčio tekėjimo kryptį ar uždaryti vamzdį. Lietinės vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės daugiausia naudojamos gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų dujų, vandens ir šildymo sistemose. Be to, jos naudojamos naftos perdirbimo įmonių vamzdynuose. Galimos įvairios šių jungiamųjų detalių konfigūracijos, iš kurių dažniausios yra 90 laipsnių alkūnės, trišakiai, movos, kryžmės ir įmovos. Jos gaminamos juodos (negalvanizuotos) ir galvanizuotos.

               2.2.   Panašus produktas

                     (45)

                     Kaip nustatyta atlikus pradinį tyrimą, per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

                                 —

                                 peržiūrimasis produktas;

                                 —

                                 Tailando vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas

                                 —

                                 ir Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

                     (46)

                     Todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

               3.   KLR VYKDOMO DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

         3.1.   Pirminės pastabos dėl KLR

                     (47)

                     Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui KLR vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

                     (48)

                     Kaip minėta 29 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Kinijos gamintojas. Kinijos gamintojai nepateikė klausimyno atsakymų, be kita ko, jokių eksporto kainų ir sąnaudų, vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, pajėgumų, gamybos, investicijų ir kt. duomenų. Be to, Kinijos Vyriausybė ir Kinijos gamintojai nepateikė pastabų dėl byloje surinktų įrodymų, įskaitant dėl Komisijos tarnybų darbinio dokumento dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (toliau – Ataskaita) (12). Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija rėmėsi turimais faktais.

                     (49)

                     Komisija pranešė Kinijos valdžios institucijoms ir dviem Kinijos gamintojams, kad bus taikoma pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalis, ir suteikė jiems galimybę pateikti pastabų. Pastabų nepateikta.

                     (50)

                     Tuo remiantis, toliau išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį buvo pagrįstos turimais faktais, visų pirma prašyme ir su suinteresuotųjų šalių pastabomis pateikta informacija, remiantis pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalimi (toliau – 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė) surinktais statistiniais duomenimis ir kitais viešais šaltiniais, kurie, kai taikoma, nurodyti toliau (115 ir 127 konstatuojamosios dalys).

               3.2.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

                     (51)

                     Iš 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės statistinių duomenų matyti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą iš KLR buvo importuotos 7 666 tonos kaliojo ketaus jungiamųjų detalių, o tai sudarė 21 % viso Sąjungos suvartojimo. Taigi Komisija padarė išvadą, kad faktinis importas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo tipiškas, ir dėl to nagrinėjo, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas dempingas.

               3.2.1.   Normalioji vertė

                     (52)

                     Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“.

                     (53)

                     Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <...> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus, taikant toliau nurodytas taisykles“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“.

                     (54)

                     Kaip paaiškinta toliau, Komisija šiame tyrime padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad Kinijos Vyriausybė ir Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, buvo tinkama taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

               3.2.2.   Didelių iškraipymų buvimas

         3.2.2.1.   Įvadas

                     (55)

                     Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte apibrėžiama taip: „dideli iškraipymai yra tokie iškraipymai, kai nurodytos kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų ir energijos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, kadangi jas veikia didelis valstybės kišimasis. Vertinant, ar esama didelių iškraipymų, inter alia, atsižvelgiama į poveikį, kurį gali daryti vienas ar daugiau toliau nurodytų elementų:

                                 —

                                    tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis,

                                 —

                                    valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms,

                                 —

                                    viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka,

                                 —

                                    bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas,

                                 —

                                    darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas,

                                 —

                                    viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą“.

                     (56)

                     Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punktu, vertinant, ar yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta 2 straipsnio 6a dalies a punkte, atsižvelgiama, be kita ko, į neišsamų pirmesnės nuostatos elementų sąrašą. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punktu, vertinant, ar yra didelių iškraipymų, atsižvelgiama į galimą vieno ar kelių šių elementų poveikį kainoms ir sąnaudoms nagrinėjamąjį produktą eksportuojančioje šalyje. Iš tikrųjų, kadangi tas sąrašas nėra baigtinis, priimant išvadą dėl didelių iškraipymų nėra būtina atsižvelgti į visus elementus. Be to, tos pačios faktinės aplinkybės gali būti panaudotos įrodant, kad esama vieno ar kelių to sąrašo elementų. Tačiau visos išvados dėl didelių iškraipymų, kaip apibrėžta 2 straipsnio 6a dalies a punkte, turi būti padarytos remiantis visais turimais įrodymais.

                     (57)

                     Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies c punkte nustatyta, kad: „kai Komisija turi tinkamai pagrįstos informacijos, kad tam tikroje valstybėje ar tam tikrame tos valstybės sektoriuje gali būti didelių iškraipymų, kaip nurodyta b punkte, ir kai tikslinga siekiant veiksmingai taikyti šį reglamentą, Komisija parengia, viešai skelbia ir reguliariai atnaujina ataskaitą, kurioje apibūdinamos b punkte nurodytos rinkos aplinkybės toje valstybėje ar sektoriuje“.

                     (58)

                     Suinteresuotosios šalys buvo raginamos paneigti tyrimo byloje tyrimo inicijavimo metu turėtus įrodymus, pateikti dėl jų pastabų arba juos papildyti. Dėl to Komisija remiasi Ataskaita, kurioje nurodyta, kad daugeliu ekonomikos lygmenų esama didelio valstybės kišimosi, įskaitant konkrečius iškraipymus, susijusius su pagrindiniais gamybos veiksniais (pvz., žeme, energija, kapitalu, žaliavomis ir darbu), ir iškraipymus konkrečiuose sektoriuose (pvz., plieno ir cheminių medžiagų sektoriuose), kurie yra labai susiję su šiuo tyrimu. Ataskaita įtraukta į tyrimo bylą.

                     (59)

                     Komisija nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į tai, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, buvo tikslinga naudoti KLR vidaus rinkos kainas ir sąnaudas. Komisija tai darė remdamasi byloje turimais įrodymais, įskaitant Ataskaitoje pateiktus įrodymus, kurie pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais, visų pirma Kinijos teisės aktais, oficialiai skelbiamais Kinijos politikos dokumentais, tarptautinių organizacijų skelbiamomis ataskaitomis, taip pat Ataskaitoje konkrečiai nurodytais žinomų mokslininkų tyrimais ir straipsniais. Atliekant šią analizę nagrinėtas didelis valstybės kišimasis į ekonomiką apskritai ir konkreti rinkos padėtis susijusiame sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą.

                     (60)

                     Kaip nurodyta 28–33 konstatuojamosiose dalyse, nei Kinijos Vyriausybė, nei Kinijos gamintojai nepateikė pastabų ar įrodymų, kuriais patvirtinami arba paneigiami byloje, įskaitant Ataskaitą, surinkti įrodymai, taip pat papildomi pareiškėjų pateikti įrodymai dėl didelių iškraipymų buvimo ir (arba) dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo šiuo atveju tinkamumo.

               3.2.2.2.   Dideli iškraipymai, darantys poveikį KLR vidaus rinkos kainoms ir sąnaudoms: bendros ekonominės aplinkybės

                     (61)

                     Kinijos ekonominė sistema grindžiama socialistinės rinkos ekonomikos sąvoka. Ta sąvoka yra įtvirtinta Kinijos Konstitucijoje ir pagal ją nustatomas KLR ekonomikos valdymas. Pagrindinis principas yra „gamybos priemonių socialistinė viešoji nuosavybė, t. y. visų žmonių nuosavybė ir darbo žmonių kolektyvinė nuosavybė“. Planinė ekonomika yra „pagrindinė nacionalinės ekonomikos jėga“ ir valstybė yra įgaliota „užtikrinti jos konsolidavimą ir augimą“ (13). Todėl dėl bendros Kinijos ekonomikos struktūros sudaromos sąlygos ne tik dideliam valstybės kišimuisi į ekonomiką, bet aiškiai įgaliojama tokį kišimąsi vykdyti. Viešosios nuosavybės viršenybės prieš privačiąją sąvoka dominuoja visoje teisės sistemoje ir visuose pagrindiniuose teisės aktuose yra pabrėžiama kaip bendras principas. Kinijos nuosavybės teisė yra geriausias pavyzdys: ji susijusi su pirminiu socializmo etapu, kai valstybė įpareigojama išsaugoti pagrindinę ekonominę sistemą, kurioje svarbiausia yra viešoji nuosavybė. Kitos nuosavybės formos yra toleruojamos, o įstatymai leidžia jas plėtoti kartu su valstybės nuosavybe (14).

                     (62)

                     Be to, pagal Kinijos teisę socialistinė rinkos ekonomika plėtojama vadovaujant Kinijos komunistų partijai (KKP). Kinijos valstybės ir KKP struktūros yra tarpusavyje susijusios visais lygmenimis (teisiniu, instituciniu, asmeniniu) ir sudaro stiprią struktūrą, kurioje KKP ir valstybės vaidmenys yra neatskiriami. 2018 m. kovo mėn. iš dalies pakeitus Kinijos Konstituciją, pagrindinis KKP vaidmuo tapo dar svarbesnis, nes jis buvo dar kartą patvirtintas Konstitucijos 1 straipsnio tekste. Po esamo nuostatos pirmojo sakinio „Socialistinė sistema yra pagrindinė Kinijos Liaudies Respublikos sistema“ įterptas naujas antras sakinys „Skiriamasis Kinijos socializmo bruožas yra Kinijos komunistų partijai tenkantis vadovaujamasis vaidmuo“. (15) Tai rodo KKP vykdomą KLR ekonominės sistemos kontrolę. Ši kontrolė būdinga Kinijos sistemai ir yra didesnė nei kitose šalyse, kuriose Vyriausybės vykdo didelę makroekonominę kontrolę ir kuriose veikia laisvosios rinkos jėgos.

                     (63)

                     Kinijos valstybė vykdo intervencinę ekonominę politiką siekdama tikslų, kurie sutampa su KKP nustatyta politine darbotvarke, o ne atspindi vyraujančias ekonomines sąlygas laisvojoje rinkoje (16). Kinijos valdžios institucijų taikomos intervencinės ekonominės priemonės yra įvairios, įskaitant pramoninio planavimo sistemą ir finansų sistemą, be to, jos taikomos reglamentavimo aplinkos lygmeniu.

                     (64)

                     Pirma, bendros administracinės kontrolės lygmeniu Kinijos ekonomikos kryptis grindžiama sudėtinga pramoninio planavimo sistema, kuri veikia visą šalies ekonominę veiklą. Visi šie planai apima išsamią ir sudėtingą sektorių ir kompleksinių politikos sričių matricą, jie yra visuose valdžios lygmenyse. Provincijų lygmens planai yra detalūs, o nacionaliniuose planuose nustatomi šiek tiek platesni tikslai. Planuose taip pat nurodomos priemonės atitinkamoms pramonės įmonėms ir (arba) sektoriams remti, ir terminai, per kuriuos turi būti pasiekti tikslai. Į kai kuriuos planus įtraukiami aiškūs numatomi tikslai. Pagal planus atskiri pramonės sektoriai ir (arba) projektai išskiriami kaip (teigiami arba neigiami) prioritetai, atitinkantys Vyriausybės prioritetus, ir jiems priskiriami konkretūs vystymosi tikslai (pramonės modernizavimas, tarptautinė plėtra ir t. t.). Ekonominės veiklos vykdytojai – tiek privatūs, tiek valstybiniai – turi veiksmingai pritaikyti savo verslo veiklą prie planavimo sistema nustatytų realijų. Ne tik kad planai yra privalomi, bet ir atitinkamos Kinijos valdžios institucijos visais valdžios lygmenimis laikosi planų sistemos ir atitinkamai naudojasi joms suteiktais įgaliojimais ir taip skatina ekonominės veiklos vykdytojus laikytis planuose nustatytų prioritetų (taip pat žr. 3.2.2.5 skirsnį) (17).

                     (65)

                     Antra, finansinių išteklių skirstymo lygmeniu, Kinijos finansų sistemoje dominuoja valstybės komerciniai bankai. Šie bankai, nustatydami ir įgyvendindami skolinimo politiką, turi derintis prie Vyriausybės pramonės politikos tikslų, o ne pirmiausia įvertinti ekonominę konkretaus projekto naudą (taip pat žr. 3.2.2.8 skirsnį) (18). Tas pats pasakytina ir apie kitus Kinijos finansų sistemos komponentus, tokius kaip vertybinių popierių rinkos, obligacijų rinkos, privataus akcinio kapitalo rinkos ir kt. Nors ir mažesnės svarbos nei bankų sektorius, šios finansų sektoriaus dalys yra instituciškai ir funkciškai sukurtos taip, kad būtų siekiama ne kuo labiau pagerinti finansų rinkų veiksmingą veikimą, o užtikrinti kontrolę ir leisti valstybei ir KKP kištis (19).

                     (66)

                     Trečia, reglamentavimo aplinkos lygmeniu, valstybės kišimasis į ekonomiką būna įvairių formų. Pavyzdžiui, viešųjų pirkimų taisyklės reguliariai naudojamos siekiant kitų nei ekonominio veiksmingumo politikos tikslų, taip sumenkinant rinka grindžiamus principus toje srityje. Taikomuose teisės aktuose konkrečiai nustatyta, kad viešieji pirkimai vykdomi siekiant palengvinti pagal valstybės politiką nustatytų tikslų įgyvendinimą. Tačiau šių tikslų pobūdis lieka neapibrėžtas, todėl sprendimus priimančios institucijos turi didelę veiksmų laisvę (20). Panašiai investicijų srityje Kinijos Vyriausybė toliau reikšmingai kontroliuoja valstybės ir privačių investicijų paskirtį ir dydį ir tam daro didelę įtaką. Investicijų tikrinimą, taip pat įvairias paskatas, apribojimus ir draudimus, susijusius su investicijomis, valdžios institucijos naudoja kaip svarbią priemonę pramonės politikos tikslams, pavyzdžiui, išlaikyti valstybės kontrolę pagrindiniuose sektoriuose arba stiprinti vidaus pramonę, remti (21).

                     (67)

                     Apibendrinant, Kinijos ekonomikos modelis yra pagrįstas tam tikromis pagrindinėmis aksiomomis, kuriomis numatomas ir skatinamas įvairialypis valstybės kišimasis. Toks didelis valstybės kišimasis neatitinka laisvo rinkos jėgų veikimo, todėl gali būti iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (22).

               3.2.2.3.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmąją įtrauką: tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis.

                     (68)

                     Didžiausią KLR ekonomikos dalį sudaro įmonės, kurių nuosavybės teisės priklauso valstybei, kuri jas kontroliuoja arba strategiškai prižiūri, arba kurios vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis.

                     (69)

                     Dėl valstybės nuosavybės, Kinijos Vyriausybė ir toliau išlaiko didelę nuosavybės dalį plieno sektoriuje. Daug didelių gamintojų nuosavybės teisių priklauso valstybei, kai kurie jų konkrečiai nurodyti 2016–2020 m. plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plane (23) kaip 12-ojo penkmečio planavimo laikotarpio pasiekimų pavyzdžiai (pvz., „Baosteel“, „Anshan Iron and Steel“, „Wuhan Iron and Steel“ ir kt.). Apskaičiuota, kad nominalus valstybės įmonių ir privačių bendrovių skaičius beveik nesiskiria, tačiau iš penkių Kinijos plieno gamintojų, kurie priklauso pagrindinių pasaulio plieno gamintojų dešimtukui, keturi yra valstybės įmonės (24). Kartu, nors dešimt pagrindinių gamintojų 2016 m. pagamino tik apie 36 % visos pramonės produkcijos, Kinijos Vyriausybė siekia iki 2025 m. konsoliduoti 60–70 % geležies ir plieno gamybos maždaug dešimtyje didelės apimties įmonių (25). Dėl tokio konsolidavimo pelningos privačios bendrovės gali būti priverstinai sujungiamos su valstybės įmonėmis, kurių rezultatai yra nepakankami (26).

                     (70)

                     Dėl valstybės kontrolės, Vyriausybė ir KKP turi struktūras, kurios užtikrina nuolatinę jų įtaką įmonėms. Valstybė (daugeliu aspektų ir KKP) ne tik aktyviai formuoja bendrąją ekonominę politiką ir prižiūri, kaip atskiros valstybės įmonės ją įgyvendina, tačiau ji taip pat reikalauja savo teisių dalyvauti valstybės įmonių veiklos sprendimų procese. Aspektai, iš kurių matyti, kad Vyriausybė kontroliuoja plieno ir geležies sektoriaus įmones, išsamiau aptariami 3.2.2.4 skirsnyje ir visų pirma 75 konstatuojamojoje dalyje.

                     (71)

                     Kalbant apie valstybės taikomą strateginę priežiūrą ir gaires šiame sektoriuje, tokios priežiūros ir gairių buvimą įrodo, viena vertus, glaudūs geležies ir plieno pramonės sektoriaus įmonių ir KKP, kuri dalyvauja įmonių veikloje ir reikalauja teisių į sprendimų priėmimą, ryšiai (žr. visų pirma 74–75 konstatuojamąsias dalis) ir, kita vertus, viešieji pramonės planavimo dokumentai bei sektoriui taikomos papildomos Vyriausybės politikos priemonės ir direktyvos (žr. visų pirma 79–83 konstatuojamąsias dalis). Kadangi plieno ir geležies sektoriuje stebima didelė valstybės kontrolė ir kišimasis, kaip aprašyta toliau, net privatūs lietinių vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių gamintojai negali veikti rinkos sąlygomis.

                     (72)

                     Kinijos valdžios institucijų vykdoma kontrolė, priežiūra ir gairių taikymas dar labiau matyti iš svarbiausios sektoriaus pramonės asociacijos (Kinijos geležies ir plieno asociacijos (CIS)) tikslų. CISA įstatų 3 straipsnyje nustatyta, kad asociacija „padeda įmonėms, sektoriui ir Vyriausybei <... > ir siekia užtikrinti jungiamąjį vaidmenį tarp Vyriausybės ir susijusių įmonių“. Be to, 24 straipsnyje nustatyta, kad CISA „vykdo visas kitas Vyriausybės ir susijusių administracijų pavestas užduotis“, o 26 straipsnyje teigiama, kad CISA „tinkamai laikosi partijos linijos, gairių, politikos ir politinio valdymo“ (27).

                     (73)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių rinką KLR daugiausia aprūpina įmonės, kurias Kinijos Vyriausybė kontroliuoja ir strategiškai prižiūri arba kurios vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis.

               3.2.2.4.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antrąją įtrauką: valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms.

                     (74)

                     Kinijos valstybė gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje. Nors atitinkamų valstybės institucijų teisė skirti ir atleisti pagrindinius valstybės įmonių vadovaujančius darbuotojus, kaip numatyta Kinijos teisės aktuose, gali atspindėti atitinkamas nuosavybės teises (28), KKP organai tiek valstybės, tiek privačiose įmonėse yra kitas kanalas, kuriuo valstybė gali kištis į verslo sprendimus. Pagal KLR bendrovių teisę kiekvienoje bendrovėje turi būti įsteigta KKP organizacija (kurioje turi būti bent trys KKP nariai, kaip nurodyta KKP konstitucijoje (29)) ir bendrovė turi sudaryti būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai. Anksčiau šis reikalavimas, atrodo, ne visada buvo vykdomas arba nebuvo griežtai užtikrinamas jo vykdymas. Tačiau bent nuo 2016 m. KKP sustiprino reikalavimus turėti teisę į valstybės įmonių verslo sprendimų kontrolę kaip politinį principą. Taip pat pranešama, kad KKP daro spaudimą privačioms bendrovėms pirmenybę teikti „patriotizmui“ ir laikytis partijos drausmės (30). 2017 m. buvo pranešta, kad partijos organai veikė 70 % iš maždaug 1,86 mln. privačių bendrovių ir kad padidėjo spaudimas KKP organizacijoms tarti lemiamą žodį priimant verslo sprendimus jų atitinkamose bendrovėse (31). Šios taisyklės bendrai taikomos visoje Kinijos ekonomikoje, įskaitant geležies ir plieno sektorių. Taigi, nustatyta, kad šios taisyklės taip pat taikomos kaliojo ketaus jungiamųjų detalių gamintojams ir jų gamybos išteklių tiekėjams.

                     (75)

                     Būtent geležies ir plieno sektoriuje esama glaudžių sąsajų tarp sektoriuje aktyviai veikiančių įmonių sprendimo priėmimo procesų ir valstybės, visų pirma KKP. Neseniai atlikusi antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų KLR kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno (toliau – plokšti karštojo valcavimo produktai) (32) Komisija nustatė, kad trys iš keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių buvo valstybės įmonės. Visose trijose grupėse valdybos pirmininkai arba pirmininkas taip pat veikė kaip grupės KKP organizacijos partijos komiteto sekretorius. Panašiai peržiūrimojo produkto atžvilgiu galima įrodyti kad Kinijos gamintojų partijos struktūros asmeniniu lygmeniu sutampa su valdymo organais. Pavyzdžiui, bendrovės „Jinan Meide Casting Co. Ltd.“ valdybos pirmininko pavaduotojas bent nuo 2013 m. iki 2013 m. kartu veikė kaip bendrovės partijos komiteto sekretorius (33).

                     (76)

                     Valstybės dalyvavimas finansų rinkose ir kišimasis į jas (taip pat žr. 3.2.2.8 skirsnį), taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, papildomai daro rinkos iškreipiamąjį poveikį (34).

                     (77)

                     Remiantis visu tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad valstybės dalyvavimas geležies ir plieno pramonės sektoriaus įmonėse ir finansų sektoriuje leidžia Kinijos Vyriausybei kištis į kainas ir sąnaudas.

               3.2.2.5.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečiąją įtrauką: viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka.

                     (78)

                     Kinijos ekonomikos kryptis iš esmės nustatoma taikant sudėtingą planavimo sistemą, pagal kurią suformuojami prioritetai ir iškeliami tikslai, kurių turi siekti centrinė ir vietos valdžios institucijos. Visais valdžios lygmenimis yra nustatyti atitinkami planai, kurie aprėpia praktiškai visus ekonomikos sektorius, o planavimo priemonėmis nustatyti tikslai yra įpareigojamojo pobūdžio ir kiekvieno administracinio lygmens valdžios institucijos prižiūri, kaip atitinkamo žemesnio lygmens valdžios institucijos tuos planus įgyvendina. Apskritai KLR planavimo sistemoje ištekliai nukreipiami į sektorius, kuriuos Vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne skirstomi atsižvelgiant į rinkos jėgas (35).

                     (79)

                     Geležies ir plieno pramonę Kinijos Vyriausybė laiko pagrindine pramone (36). Tai patvirtinta daugelyje nacionaliniu, regioniniu ir savivaldybių lygmeniu parengtų planų, direktyvų ir kitų dokumentų, susijusių su plienu, pvz., 2016–2020 m. plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plane. Plane nurodyta, kad plieno pramonė yra „svarbus, pagrindinis Kinijos ekonomikos sektorius, nacionalinis kertinis akmuo“ (37). Šiame plane nustatytos pagrindinės užduotys ir tikslai apima visus pramonės plėtros aspektus, įskaitant konkrečius tikslus (38), susijusius su plieno laužu (39). Tai, kad vykdoma plieno laužo pramonės politika, matyti ir iš papildomų Vyriausybės dokumentų, kaip antai Pramonės ir informacinių technologijų ministerijos (MIIT) nustatytų tikslų palaipsniui didinti plieno laužo naudojimą (40).

                     (80)

                     13-ajame ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio plane (41) numatyta remti įmones, gaminančias aukščiausios klasės plieno produktus (42). Pagal jį taip pat siekiama užtikrinti produkto kokybę, patvarumą ir patikimumą remiant bendroves, kurios naudoja technologijas, susijusias su švaria plieno gamyba, tiksliuoju valcavimu ir kokybės gerinimu (43).

                     (81)

                     Pramonės restruktūrizavimo žinyne (2011 m. leidimas) (2013 m. pakeitimai) (44) (toliau – žinynas) geležies ir plieno pramonė įvardijama kaip skatinamoji pramonė. Visų pirma, žinyne raginama „plėtoti ir taikyti technologijas, skirtas didesnio veiksmingumo, aukštos kokybės ir moderniems plieno produktams, įskaitant (bet tuo neapsiribojant) didelio stiprio automobilių lakštus, ne mažesnio kaip 600 MPa, didelio našumo vamzdynų plieną naftos ir dujų perdavimui, didelio stiprio plačias ir storas plokštes, skirtas naudoti laivuose, jūros inžinerinį plieną, ne mažesnio kaip 420 MPa vidutinio storio plokštes, skirtas pastatams, tiltams ir kitoms konstrukcijoms, plieną greitajam geležinkeliui ir vilkimo įtaisams, nedidelių magnetinių nuostolių ir didelės magnetinės indukcijos plieną, antikorozinį ir atsparų dilimui plieną, lydinių išteklius taupantį nerūdijantįjį plieną (modernų feritinį nerūdijantįjį plieną, dvigubo lydymo nerūdijantįjį plieną ir azoto nerūdijantįjį plieną), specialius plieninius strypus ir vielos strypus, skirtus didelio veiksmingumo pagrindinėms dalims (didelio veiksmingumo pavaroms, 12.9 ar aukštesnės klasės varžtams, didelio stiprio spyruoklėms ir ilgo naudojimo guoliams), taip pat aukštos kokybės specialias plieno kaltines medžiagas (įrankių ir formų plieną, nerūdijantįjį plieną ir, be kita ko, plieną mašinoms)“. Tai, kad žinynas yra taikomas, patvirtinta per naujausią antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų KLR kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno (toliau – plokšti karštojo valcavimo produktai) (45).

                     (82)

                     Be to, pastaraisiais metais KLR gamybos ištekliams, kurie yra labai svarbūs peržiūrimojo produkto gamybai, taikė įvairius eksporto apribojimus, net jei daug jų buvo galiausiai panaikinti po PPO sprendimo (46). Visų pirma KLR taikė eksporto muitus plieno laužui ir cinkui, taip pat feromanganui (47). Tai atitiko taikomą vidaus pramonės šakų skatinimo politiką, kuri yra nustatyta 13-ajame spalvotųjų metalų penkmečio plane ir kuria raginama vykdyti griežtą naujai įsisteigusių cinko lydymo įmonių kontrolę ir pasenusių cinko pajėgumų technologinę reformą (48). Panašiai 13-ajame mineralinių išteklių penkmečio plane numatyta vykdyti cinko gavybos pajėgumų valstybės kontrolę ir raginama koncentruoti išteklius į pagrindines įmones pasirinktose geografinėse vietovėse (49).

                     (83)

                     Kinijos Vyriausybė toliau vadovauja geležies ir plieno sektoriaus plėtrai pagal įvairias politikos priemones ir direktyvas, susijusias, be kita ko, su: rinkos sandara ir restruktūrizavimu, žaliavomis, investicijomis, pajėgumų šalinimu, produkto asortimentu, perkėlimu, modernizavimu ir pan. Šiomis ir kitomis priemonėmis Kinijos Vyriausybė teikia nurodymus praktiškai dėl kiekvieno sektoriaus plėtros ir veikimo aspekto ir juos kontroliuoja (50). Dabartinė perteklinių pajėgumų problema tikriausiai yra aiškiausias Kinijos Vyriausybės politikos poveikio ir su juo susijusių iškraipymų įrodymas.

                     (84)

                     Taigi, nustatyta, kad Kinijos Vyriausybė vykdo viešąją politiką ir daro įtaką laisvosios rinkos jėgoms lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių gamybos ir joms gaminti naudojamų žaliavų atžvilgiu.

               3.2.2.6.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtąją įtrauką: bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas.

                     (85)

                     Remiantis byloje turima informacija, Kinijos bankroto sistema yra nepakankama, kad ją taikant būtų galima įgyvendinti jos pagrindinius tikslus, pvz., sąžiningai padengti reikalavimus ir skolas ir užtikrinti teisėtas kreditorių ir skolininkų teises bei interesus. Panašu, kad tai pagrįsta tuo, kad, nors Kinijos bankroto įstatymas formaliai grindžiamas panašiais principais, kaip ir atitinkami įstatymai kitose šalyse, Kinijos sistemai būdingas sisteminis nepakankamas vykdymo užtikrinimas. Bankrotų skaičius, palyginti su šalies ekonomikos dydžiu, tebėra nedidelis taip pat ir dėl to, kad nemokumo bylos turi daug trūkumų, kurie veiksmingai atgraso nuo bankroto skelbimo. Be to, valstybės vaidmuo nemokumo byloje tebėra stiprus ir aktyvus, dažnai turintis tiesioginės įtakos bylos baigčiai (51).

                     (86)

                     Be to, nuosavybės teisių sistemos trūkumai ypač akivaizdūs nuosavybės teisių į žemę ir žemėnaudos teisių KLR atžvilgiu (52). Visa žemė priklauso Kinijos valstybei (kolektyviai priklausanti kaimo ir valstybei priklausanti miesto žemė). Ją skiria tik valstybė. Yra teisinių nuostatų, kuriomis siekiama skaidriai paskirstyti žemėnaudos teises rinkos kainomis, pavyzdžiui, nustatant konkurso procedūras. Tačiau šių nuostatų nuolat nesilaikoma – kai kurie pirkėjai žemę gauna nemokamai arba žemesne nei rinkos kaina (53). Be to, valdžios institucijos, skirdamos žemę, dažnai siekia konkrečių politinių tikslų, įskaitant ekonominių planų įgyvendinimą (54).

                     (87)

                     Todėl atrodo, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai neveikia tinkamai ir dėl to atsiranda iškraipymų, susijusių su nemokių įmonių išlaikymu be skolų ir žemės skyrimu bei įsigijimu KLR. Šie įstatymai taikomi ir geležies bei plieno sektoriui, įskaitant eksportuojančius peržiūrimojo produkto gamintojus.

                     (88)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad geležies ir plieno sektoriuje bankroto ir nuosavybės įstatymai taikyti diskriminuojamai arba jų taikymas užtikrintas netinkamai, įskaitant kiek jie susiję su peržiūrimuoju produktu.

               3.2.2.7.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktąją įtrauką: darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas.

                     (89)

                     KLR negali būti visiškai išplėtota rinka pagrįsta darbo užmokesčio sistema, nes darbuotojai ir darbdaviai negali naudotis savo teisėmis jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas. KLR neratifikavo kai kurių esminių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, visų pirma dėl asociacijų laisvės ir dėl kolektyvinių derybų (55). Pagal nacionalinę teisę veikia tik viena profesinių sąjungų organizacija. Tačiau ši organizacija nėra nepriklausoma nuo valstybės institucijų, o jos dalyvavimas kolektyvinėse derybose ir darbuotojų teisių apsaugos srityje tebėra labai menkas (56). Be to, Kinijos darbo jėgos judumą riboja namų ūkių registravimo sistema, pagal kurią galimybė gauti visas socialinės apsaugos ir kitas išmokas suteikiama tik tam tikros administracinės teritorijos gyventojams. Paprastai tai reiškia, kad darbuotojai, kurie neturi tam tikros gyvenamosios vietos registracijos, užimtumo atžvilgiu atsiduria pažeidžiamoje padėtyje ir gauna mažesnes pajamas nei tos gyvenamosios vietos registracijos turėtojai (57). Šie nustatyti faktai rodo, kad KLR darbo užmokestis yra iškraipytas.

                     (90)

                     Geležies ir plieno sektoriui, įskaitant peržiūrimą produktą, taip pat taikoma aprašyta Kinijos darbo teisės sistema. Taigi lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių sektoriui darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas poveikį daro ir tiesiogiai (kai gaminamas peržiūrimasis produktas), ir netiesiogiai (kai suteikiama prieiga prie bendrovių, kurioms taikoma ta pati KLR darbo sistema, kapitalo arba gamybos išteklių).

                     (91)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad darbo užmokesčio sąnaudos geležies ir plieno sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą, buvo iškraipytos.

               3.2.2.8.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštąją įtrauką: viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą.

                     (92)

                     KLR įmonių galimybes pasinaudoti kapitalu mažina įvairūs iškraipymai.

                     (93)

                     Pirma, Kinijos finansų sistemai būdinga stipri valstybės bankų padėtis (58), kai suteikiant galimybę gauti finansavimą atsižvelgiama į kitus kriterijus nei projekto ekonominis gyvybingumas. Panašiai kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai ir toliau yra susiję su valstybe ne tik pagal nuosavybės teises, bet ir asmeniniais ryšiais (pagrindinius didelių valstybės finansų įstaigų vadovus galiausiai skiria KKP) (59), ir, vėlgi, kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai nuolat įgyvendina Vyriausybės parengtą viešąją politiką. Tokiu būdu bankai laikosi aiškios juridinės prievolės vykdyti savo veiklą atsižvelgiant į nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikius ir laikantis valstybės pramonės politikos gairių (60). Tą dar labiau sustiprina papildomos galiojančios taisyklės, pagal kurias lėšos yra nukreipiamos į Vyriausybės skatinamaisiais arba kitomis prasmėmis svarbiais įvardytus sektorius (61).

                     (94)

                     Nors pripažįstama, kad gali būti įvairių teisinių priemonių, kuriomis nurodoma, kad reikia vadovautis įprasta bankų elgsena ir prudencinėmis taisyklėmis, pvz., išnagrinėti paskolos gavėjo kreditingumą, iš susijusių įrodymų matyti, kad taikant įvairias teisines priemones šioms nuostatoms tenka tik antraeilis vaidmuo (62). Iš per ankstesnius prekybos apsaugos tyrimus nustatytų faktų padarytos tos pačios išvados (63).

                     (95)

                     Be to, obligacijų ir kredito reitingai dažnai iškraipomi dėl įvairių priežasčių, įskaitant tai, kad rizikos vertinimas priklauso nuo įmonės strateginės svarbos Kinijos Vyriausybei ir bet kokios netiesioginės Vyriausybės garantijos dydžio. Apytikriai apskaičiuota, kad Kinijos kredito reitingai sistemingai atitinka mažesnius tarptautinius reitingus (64).

                     (96)

                     Tą dar labiau sustiprina papildomos galiojančios taisyklės, pagal kurias lėšos yra nukreipiamos į Vyriausybės skatinamaisiais arba kitomis prasmėmis svarbiais įvardytus sektorius (65). Dėl to skolinimas valstybės įmonėms, didelėms susijusioms privačioms įmonėms ir įmonėms pagrindiniuose pramonės sektoriuose yra šališkas, o tai reiškia, kad kapitalo prieinamumas ir sąnaudos nėra vienodi visiems rinkos dalyviams.

                     (97)

                     Antra, skolinimosi išlaidos dirbtinai mažinamos, kad būtų skatinamas investicijų augimas. Dėl to per daug naudojama kapitalo investicijų, o investicijų grąža yra vis mažesnė. Tai matyti iš pastaruoju metu didėjančio įmonių įsiskolinimo valstybės sektoriuje nepaisant smarkaus pelningumo mažėjimo, o tai rodo, kad bankų sistemos veikimo mechanizmai neatitinka įprastų komercinių taisyklių.

                     (98)

                     Trečia, nors nominali palūkanų norma buvo liberalizuota 2015 m. spalio mėn., kainų signalai vis dar nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, o yra veikiami Vyriausybės sukurtų iškraipymų. Iš tiesų skolinimas taikant lyginamąją palūkanų normą arba už ją mažesnę vis dar sudaro 45 % viso skolinimo ir panašu, kad tikslinis kreditas dar labiau padidėjo, nes, nepaisant pablogėjusių ekonominių sąlygų, nuo 2015 m. ši dalis pastebimai padidėjo. Dirbtinai mažos palūkanų normos lemia mažesnės nei rinkos kainos nustatymą, taigi ir pernelyg didelį kapitalo naudojimą.

                     (99)

                     Bendras kredito augimas KLR rodo kapitalo paskirstymo veiksmingumo mažėjimą be jokių kreditavimo apribojimų požymių, kurie būtų tikėtini neiškraipytoje rinkos aplinkoje. Dėl to pastaraisiais metais labai padaugėjo neveiksnių paskolų. Didėjant rizikingų skolų skaičiui Kinijos Vyriausybė nusprendė vengti įsipareigojimų nevykdymo. Taigi blogų skolų klausimas buvo išspręstas perkeliant skolą ir taip sukuriant vadinamąsias bendroves zombes, arba perleidžiant skolos nuosavybę (pvz., per susijungimus ar konvertuojant skolas į nuosavybės vertybinius popierius), nebūtinai pašalinant bendrą skolos problemą ar pagrindines skolos priežastis.

                     (100)

                     Iš esmės, nepaisant pastarojo meto veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant liberalizuoti rinką, KLR įmonių kredito sistemai įtakos turi didelės sisteminės problemos ir iškraipymai, atsirandantys dėl nuolatinio nepageidaujamo valstybės vaidmens kapitalo rinkose.

                     (101)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių gamintojai turėjo galimybių gauti finansavimą, kurį teikia viešosios politikos tikslus įgyvendinančios arba nepriklausomai nuo valstybės neveikiančios institucijos.

               3.2.2.9.   Aprašytų iškraipymų sisteminis pobūdis

                     (102)

                     Komisija pažymėjo, kad Ataskaitoje aprašyti iškraipymai nėra susiję tik su geležies ir plieno sektoriumi apskritai. Priešingai, iš turimų įrodymų matyti, kad Kinijos sistemos faktai ir skaičiai, kaip aprašyta 3.2.2.1–3.2.2.5 skirsniuose ir Ataskaitos A dalyje, taikomi visoje šalyje ir ekonomikos sektoriuose. Tas pat pasakytina apie gamybos veiksnių aprašymą, pateiktą 3.2.2.6–3.2.2.8 skirsniuose ir Ataskaitos B dalyje.

                     (103)

                     Lietinėms vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms gaminti reikalingi labai įvairūs gamybos ištekliai. Kai lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių gamintojai perka šiuos gamybos išteklius ir (arba) dėl jų sudaro sutartis, jų mokamos kainos (kurios į sąskaitas įtraukiamos kaip jų sąnaudos) yra aiškiai susijusios su tais pačiais pirmiau minėtais sisteminiais iškraipymais. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais. Jie gali skolintis pinigų, kurie yra susiję su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą. Be to, jiems taikoma planavimo sistema, kuri taikoma visuose valdžios ir sektorių lygmenyse.

                     (104)

                     Todėl negalima naudoti ne tik lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių pardavimo vidaus rinkoje kainų, bet ir visų susijusių gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbą ir pan.) sąnaudų, kurios yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi, kaip aprašyta Ataskaitos A ir B dalyse. Iš tiesų, valstybės kišimasis, aprašytas kalbant apie kapitalo, žemės, darbo jėgos, energijos ir žaliavų paskirstymą, stebimas visoje KLR. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad gamybos išteklius, kuris buvo pagamintas KLR derinant įvairius gamybos veiksnius, yra susijęs su dideliais iškraipymais. Tas pat pasakytina apie visus gamybos išteklius.

               3.2.2.10.   Išvada

                     (105)

                     3.2.2.2–3.2.2.9 skirsniuose pateikta analizė, apimanti visų turimų įrodymų, susijusių su KLR kišimusi į savo ekonomiką apskritai ir geležies bei plieno sektorių (įskaitant produktą – jungiamąsias vamzdžių arba vamzdelių jungiamąsias detales), nagrinėjimą parodė, kad kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Tuo remdamasi, ir Kinijos Vyriausybei bei Kinijos gamintojams nebendradarbiaujant, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti.

                     (106)

                     Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju remdamasi atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, kaip aptarta kitame skirsnyje. Komisija priminė, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Kinijos gamintojas ir kad nebuvo pateikta jokių tvirtinimų, kad kai kurios vidaus sąnaudos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto trečią įtrauką yra neiškraipytos.

               3.2.3.   Tipiška šalis

         3.2.3.1.   Bendrosios pastabos

                     (107)

                     Tipiška šalis pasirinkta remiantis šiais kriterijais:

                                 —

                                 ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze (66), naudojo šalis, kurių bendrosios nacionalinės pajamos panašios į KLR;

                                 —

                                 peržiūrimojo produkto gamyba toje šalyje (67);

                                 —

                                 susijusių viešų duomenų prieinamumas toje šalyje;

                                 —

                                 jei yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė buvo teikiama šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

                     (108)

                     Kaip paaiškinta 2018 m. birželio 20 d. pranešime, Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad ji nustatė keturias galimas tipiškas šalis: Argentina, Brazilija, Tailandas ir Turkija, ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas ir siūlyti kitas šalis.

                     (109)

                     Dėl tipiškos šalies, po 2018 m. birželio 20 d. pranešimo Komisija gavo Kinijos gamintojo „Jinan Meide Casting Co., Ltd.“ pateiktą informaciją (2018 m. liepos 18 d. pateikta informacija). Gamintojas nesutiko su Komisijos ketinimu taikyti metodiką pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį ir pateikė keletą pastabų, kurios aptariamos 35 ir 36 konstatuojamosiose dalyse.

               3.2.3.2.   Ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR

                     (110)

                     Dėl ekonominio išsivystymo lygio Komisija pastebi, kad Tailande, Brazilijoje ir Turkijoje pajamų lygis Pasaulio Banko duomenimis yra toks pat – „didesnės nei vidutinės pajamos“. Todėl Tailandas, Turkija ir Brazilija šiuo aspektu yra vienodai tinkamos tipiškos šalys. Argentina, priešingai, priskiriama dideles pajamas gaunančioms šalims, dėl to šioje analizėje toliau nenagrinėta.

                     (111)

                     Pateikdama informaciją bendrovė „Jinan Meide Casting Co., Ltd.“ pritarė Tailando, o ne Turkijos pasirinkimui tipiška šalimi dėl Tailando geografinio, kultūrinio ir ekonominio artumo KLR. Toliau pateikti argumentai dėl Turkijos – teigta, kad ji labiau išsivysčiusi nei Tailandas ir KLR, kad ji yra ES šalis kandidatė ir kad Turkija ir ES yra sudariusios muitų sąjungą.

                     (112)

                     Dėl Turkijos kaip ES šalies kandidatės ar fakto, kad Turkija ir ES yra sudariusios muitų sąjungą, Komisija taip pat pažymi, kad šie faktai yra neaktualūs vertinant šalies tinkamumą būti tipiška šalimi. „Jinan Meide“ nepateikė jokių argumentų ar įrodymų, kodėl dėl šių elementų šalies nebūtų galima laikyti galima tipiška šalimi. Šiuo atžvilgiu Tailandas ir Turkija yra vienodai tinkamos šalys. Be to, šalies tinkamumui poveikio neturi nei kultūrinis, nei geografinis artumas. Tinkamumas vertinamas remiantis ekonominiais, o ne kultūriniais ar geografiniais kriterijais. Todėl šie tvirtinimai atmesti.

               3.2.3.3.   Peržiūrimojo produkto gamyba tipiškoje šalyje ir susijusių viešų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje

                     (113)

                     Kaip nurodyta 2018 m. birželio 20 d. pranešime, Komisija nerado viešų finansinių duomenų, susijusių su Brazilija. Išsamiau išanalizavusi Komisija patvirtino, kad tokios informacijos nebuvo, kaip pradžioje nustatyta. Be to, jokia suinteresuotoji šalis nenurodė alternatyvių šaltinių, kuriuose būtų galima rasti tokių duomenų. Todėl Komisija manė, kad toliau analizuoti reikėtų tik Tailandą ir Turkiją.

                     (114)

                     Kaip minėta 2018 m. birželio 20 d. pranešime, Komisija rado viešai prieinamas šių peržiūrimojo produkto gamintojų galimose tipiškose šalyse finansines ataskaitas:

                                 —

                                 „Siam Fittings Co. Ltd.“ (toliau – „Siam“), Tailandas;

                                 —

                                 „BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.“ (toliau – BIS), Tailandas, ir

                                 —

                                 „Trakya Döküm“, Turkija.

                     (115)

                     Po 2018 m. birželio 20 d. pranešimo visų trijų bendrovių 2017 m. rezultatai pateikti „Orbis“ duomenų bazėje (68). „Siam“ pelningumas 2017 m. tapo neigiamas. Todėl rinkdama tipišką šalį Komisija atsižvelgė į kitas dvi bendroves – BIS Tailande ir „Trakya Döküm“ Turkijoje.

                     (116)

                     BIS iš principo gamina tik peržiūrimąjį produktą. Remiantis viešai prieinama informacija, bendrovės produktai – tik lietinės vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės, gaminamos pagal Amerikos, Jungtinės Karalystės ir DIN standartus.

                     (117)

                     „Trakya Döküm“ yra didelė grupė, kurios bendrovės gamina daug kitų produktų. Remiantis viešai prieinama informacija, „Trakya Döküm“ gamina produktus šiems pramonės sektoriams: automobilių, buitinės technikos, hidraulikos, elektros, mašinų, geležinkelių, reikmenų ir statybos sektoriams (įskaitant kaliojo ketaus vamzdelių jungiamąsias detales ir veržtuvus), taip pat kitus veržtuvų produktus, kaip antai grandinės narelius ir rankinius vairaračius. Peržiūrimasis produktas sudaro tik mažą bendrovės produkcijos dalį.

                     (118)

                     Taigi jei BIS gamina praktiškai tik peržiūrimąjį produktą, peržiūrimasis produktas sudaro tik vieną bendrovės „Trakya Dükum“ gaminamų aštuonių produkto kategorijų pakategorę. Todėl, atsižvelgdama į tai, kad peržiūrimasis produktas sudaro didelę dalį visos bendrovės apyvartos, Komisija nusprendė, kad turima informacija apie BIS yra labiau tinkama nei apie „Trakya Dükum“. Taip yra dėl to, kad BIS atveju PBA ir pelno duomenys yra labiau tiesiogiai susiję su peržiūrimuoju produktu, o „Trakya Dükum“ duomenys yra ne tokie tikslūs.

                     (119)

                     Kalbant apie informaciją, susijusią su gamybos veiksniais, Komisija nustatė, kad abiejų šalių – Turkijos ir Tailando – informacija yra pakankami išsami. Komisija analizavo pagrindinio gamybos veiksnio – plieno laužo – importo iš Kinijos į Tailandą ir Turkiją dalį. Tik 4 % viso importo į Tailandą buvo KLR kilmės. Importo iš Kinijos į Turkiją dalies nepavyko nustatyti, nes daugiau nei 50 % plieno laužo importo buvo nurodyta kaip importas į Turkijos laisvosios prekybos zonas, nenurodant importo kilmės. Todėl, kadangi didžiosios dalies pagrindinio gamybos veiksnio importo į Turkiją kilmė nežinoma ir dėl to negalima atmesti importo iš KLR, Tailandas laikytas tinkamesne tipiška šalimi.

               3.2.3.4.   Išvada

                     (120)

                     Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmąją įtrauką tikslas – galimoje tipiškoje šalyje rasti visus arba kiek įmanoma daugiau atitinkamų neiškraipytų gamybos veiksnių, kuriuos naudoja Kinijos gamintojai, ir neiškraipytų gamybos pridėtinių išlaidų, PBA ir pelno duomenų.

                     (121)

                     Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, Tailandas atitiko visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus, kad būtų laikomas tinkama tipiška šalimi. Visų pirma Tailande gaminama daug peržiūrimojo produkto ir turimi išsamūs visų gamybos veiksnių, PBA ir pelno duomenys.

                     (122)

                     Nustačius, kad Tailandas šiuo atveju yra tinkama tipiška šalis, nereikėjo toliau tirti Tailando socialinės ir aplinkos apsaugos lygio.

               3.2.4.   Gamybos pridėtinės išlaidos, PBA ir pelnas

                     (123)

                     Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto ketvirtą pastraipą „į apskaičiuotą normaliąją vertę įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“.

                     (124)

                     Šiam tikslui Komisija naudojo Tailando bendrovės BIS PBA išlaidas ir pelną, nurodytus 2017 m. BIS pelno ir nuostolio ataskaitoje.

                     (125)

                     Per nustatytą 10 dienų terminą pastabų dėl šio aspekto negauta.

                     (126)

                     Gamybos pridėtinės išlaidos turimos BIS pelno ir nuostolio ataskaitos duomenyse atskirai nenurodytos. Dėl to Komisija manė, kad būtų tinkamiau naudoti su šiuo procesu labiau susijusias pridėtines išlaidas, remiantis patikrinta atrinkto Sąjungos gamintojo informacija, kaip nurodyta 135 konstatuojamojoje dalyje.

               3.2.5.   Neiškraipytoms sąnaudoms nustatyti naudoti šaltiniai

                     (127)

                     2018 m. birželio 20 d. pranešime Komisija nurodė, kad normaliajai vertei pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuoti ji naudosis duomenų baze „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA), kad nustatytų neiškraipytas daugumos gamybos veiksnių sąnaudas. Be to, 2019 m. kovo 8 d. pranešime Komisija patikslino, kad darbo užmokesčiui gamybos pramonėje nustatyti ji remsis Tailando nacionalinio statistikos biuro ir (arba) Tailando banko duomenimis, o energijos sąnaudoms nustatyti – Tailando elektros energijos gamybos institucijos duomenimis.

               3.2.6.   Gamybos veiksniai

                     (128)

                     Kaip jau nurodyta 39 konstatuojamojoje dalyje ir 2018 m. birželio 20 d. pranešime, Komisija siekė sudaryti pradinį sąrašą gamybos veiksnių ir šaltinių, skirtų naudoti visiems gamybos veiksniams, kaip antai medžiagos, energija ir darbas, susijusiems su bet kurio bendradarbiaujančio gamintojo peržiūrimojo produkto gamyba, nustatyti.

                     (129)

                     Kadangi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, Komisija rėmėsi pareiškėju, kad nustatytų kaliojo ketaus jungiamųjų detalių gamyboje naudojamus gamybos veiksnius.

                     (130)

                     Dėl gamybos veiksnių „Jinan Meide Casting Co., Ltd.“ tvirtino, kad produktai, pagal kuriuos būtų nustatyta Kinijos gamintojų naudojamų gamybos išteklių pakaitinė vertė, turėtų būti su 8 skaitmenų muitų kodu ir kad tie produktai turėtų būti pakoreguoti, jei kodas taikomas ir kitiems produktams.

                     (131)

                     Inicijavus tyrimą ir kaip matyti iš 2018 m. birželio 20 d. pranešimo, buvo naudojamas 6 skaitmenų kodas, nes jis atitiko Pasaulio muitų organizacijos standartinę tarptautinę produktų nomenklatūrą, vadinamą Suderinta sistema arba SS. Tačiau nustačius tinkamą tipišką šalį Komisija naudojo patį išsamiausią toje šalyje taikomą kodą, kad būtų galima kuo tiksliau įvertinti įvairias sąnaudas normaliajai vertei nustatyti. Todėl, kaip matyti iš 1 lentelės, Komisija naudojo konkrečius Tailande taikomus kodus, kuriuos sudaro iki 11 skaitmenų, priklausomai nuo kiekvienu atveju turimos informacijos.

                     (132)

                     Komisija negavo pastabų dėl konkrečių gamybos veiksnių, kaip nurodyta 2018 m. birželio 20 d. pranešimo 2 skirsnyje.

                     (133)

                     Kadangi klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas Kinijos gamintojas, Komisija rėmėsi su gamybos veiksniais susijusiais faktais, kurie buvo nustatyti per tyrimą, kaip aprašyta toliau.

                     (134)

                     Remdamasi turima informacija Komisija per tikrinamuosius vizitus patvirtino, kad yra du pagrindiniai skirtingi gamybos procesai lietinėms vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms pagaminti, o tai atitinka ir įrodymus, kurie buvo gauti atliekant tyrimą, po kurio buvo nustatytos priemonės (1 konstatuojamoji dalis). Pagrindinis procesų skirtumas yra susijęs su pradiniu žaliavų lydymo etapu. Per vieną procesą energiją, naudojamą žaliavoms užkaitinti, gamina degantis koksas vadinamojoje lydkrosnėje. Per kitą procesą karštis žaliavoms lydyti išgaunamas elektros lanku. Taigi, šiuo gamybos etapu Komisija nustatė skirtumus, susijusius su šių dviejų gamybos procesų gamybos veiksniais. Šie skirtumai iš esmės yra kokso ir elektros energijos suvartojimo lygiai.

                     (135)

                     Remiantis Komisijai iš pradinio tyrimo turima informacija ir šio tyrimo atrankos rezultatais, didžiausias KLR kaliojo ketaus jungiamųjų detalių gamintojas naudoja lydkrosnes, todėl Komisija nusprendė naudoti šiam procesui būdingus gamybos veiksnius, suvartojimo santykius ir gamybos pridėtines išlaidas, remdamasi Komisijai Sąjungos gamintojo, kuris naudoja lydkrosnes, pateikta informacija.

                     (136)

                     Atsižvelgiant į visą pareiškėjo pateiktą informaciją buvo nustatyti šie gamybos veiksniai ir, kai taikoma, susijusios Tailando nomenklatūros tarifinės pozicijos:

                        1 lentelė

                        Gamybos veiksniai

                                 Gamybos veiksnys

                                 Tarifinis kodas pagal Tailando nomenklatūrą

                                 Tarifinio kodo aprašymas pagal Tailando nomenklatūrą

                                 Vieneto importo vertė

                                    Žaliavos

                                 Plieno laužas

                                 7204 41 00 090

                                 Kitos (priskiriamos SS kodui 7204 41  Juodojo metalo atliekos ir laužas, kitur nenurodytos ar neįtrauktos; Tekinimo drožlės, kitos drožlės, skeveldros, frezavimo atliekos, pjuvenos, nuopjovos ir štampavimo atraižos, surištos arba nesurištos į ryšulius)

                                 0,31

                                 Cinkas

                                 7901 11

                                 Nelegiruotasis cinkas, kurio sudėtyje esantis cinkas sudaro ne mažiau kaip 99,99 % masės, neapdorotas

                                 2,72

                                 Ferosilicis

                                 7202 21 00 000

                                 Ferosilicis, kurio sudėtyje esantis silicis sudaro daugiau kaip 55 % masės

                                 1,22

                                 Feromanganas

                                 7202 11 00 000

                                 Feromanganas, kurio sudėtyje esanti anglis sudaro daugiau kaip 2 % masės

                                 1,13

                                 Smėlis

                                 2505 10 00 000

                                 Silikatiniai smėliai ir kvarciniai smėliai

                                 0,09

                                 Bentonitas

                                 2508 10 00 000

                                 Bentonitas

                                 0,21

                                    Darbas

                                 Tiesioginis darbas
                                 Darbo užmokestis gamybos pramonėje

                                 [nėra duomenų]

                                 2,15

                                    Energija

                                 Elektros energija

                                 [nėra duomenų] (69)

                                 0,07

                                 Koksas

                                 2704 00 10 000

                                 Koksas ir puskoksis iš akmens anglių

                                 0,65

                                 Gamtinės dujos

                                 [nėra duomenų] (70)

                                 222,19

               3.2.6.1.   Medžiagos

                     (137)

                     Kalbant apie plieno laužą, SS kodą 7204 10 nurodė du Kinijos gamintojai, kurie pateikė išsamius pranešimo apie inicijavimą III priedo atsakymus. Lentelėje pateiktas konkretus Tailande naudojamas 11 skaitmenų kodas, kurį, neturėdama papildomos Kinijos gamintojų informacijos ar kitų suinteresuotųjų šalių pastabų, Komisija naudojo siekdama apskaičiuoti normaliąją vertę.

                     (138)

                     Dėl cinko – šį gamybos veiksnį nurodė vienas Sąjungos gamintojas ir vienas Kinijos gamintojas, tačiau prie skirtingų kodų. Sąjungos gamintojas nurodė kodą 7901 11 00„Cinkas, neapdorotas, nelegiruotasis, kurio sudėtyje esantis cinkas sudaro ne mažiau kaip 99,99 % masės“, o Kinijos gamintojas pasiūlė naudoti kodą 2608 00„Cinko rūdos ir koncentratai“. Komisija nustatė, kad kodas cinko rūdoms yra netinkamas naudoti ir nusprendė naudoti lentelėje pateiktą Sąjungos gamintojo pasiūlytą SS kodą.

                     (139)

                     Dėl ferosilicio – pareiškėjai nurodė „geležies lydiniai“, bet nepateikė kodo. Kinijos gamintojas ir du Sąjungos gamintojai pasiūlė kodą 7202 21 00. Komisija naudojo lentelėje pateiktą 11 skaitmenų kodą, kuris yra naudojamas Tailande.

                     (140)

                     Dėl feromangano – pareiškėjai nurodė „geležies lydiniai“, bet nepateikė kodo. Vienas Kinijos gamintojas pasiūlė SS kodą 7202 30, kuris apima ferosilikomanganą. Nustatyta, kad Tailande naudojamas 11 skaitmenų kodas, kurį naudojo Komisija, geriau apibūdina gamybos veiksnį, kurį naudoja lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių gamintojai.

                     (141)

                     Dėl smėlio būta neatitikimo tarp vieno Kinijos gamintojo pasiūlyto kodo ir per tyrimą nustatytų kodų. Kinijos gamintojas, nurodydamas dervinį smėlį, pasiūlė naudoti kodą 3824 10 00, kuris taikomas „Paruoštiems liejimo formų arba gurgučių rišikliams“, tačiau neatitinka Sąjungos gamintojo pasiūlyto gamybos veiksnio aprašymo. Sąjungos gamintojas kodo nenurodė. Remdamasi gamybos proceso aprašymu Komisija naudojo lentelėje nurodytą 11 skaitmenų kodą. Šis kodas paimtas iš 2016 m. spalio 21 d. JAV prekybos departamento memorandumo (71) (toliau – memorandumas), kurį Komisijai taip pat pateikė vienas Kinijos gamintojas.

                     (142)

                     Kalbant apie bentonitą, lentelėje nurodytas ir naudotas 11 skaitmenų kodas apima tą pačią medžiagą, kaip ir bendresnis vieno Sąjungos gamintojo pasiūlytas 8 skaitmenų kodas. Memorandume nustatytas tas pats 11 skaitmenų kodas. Jis taikomas bentonitui. Nė vienas eksportuojantis gamintojas nepasiūlė tarifinio kodo bentonitui.

                     (143)

                     Dėl visų medžiagų, apie kurias nėra informacijos Tailando rinkoje, Komisija rėmėsi importo kainomis. Importo kaina tipiškoje šalyje buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė vieneto importo kaina iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, taip pat šias ne rinkos ekonomikos šalis: Azerbaidžanas, Baltarusija, Kazachstanas, Šiaurės Korėja, Turkmėnistanas ir Uzbekistanas.

                     (144)

                     Komisija nusprendė neįtraukti importo iš KLR į tipišką šalį, nes 105 konstatuojamojoje dalyje ji padarė išvadą, kad pagal 2 straipsnio 6a dalies b punktą šiuo atveju netinkama naudoti KLR vidaus rinkos kainų ir sąnaudų dėl didelių iškraipymų. Remdamasi turimais įrodymais ir suinteresuotosioms šalims nepateikus paneigimo Komisija mano, kad tie patys iškraipymai turėjo poveikio eksporto kainoms. Neįtraukus importo 143 konstatuojamojoje dalyje išvardytų šalių, importas iš kitų trečiųjų šalių buvo tipiškas ir sudarė 94–100 % visos importo į Tailandą apimties.

                     (145)

                     Kad galėtų nustatyti neiškraipytą medžiagų, pristatytų prie Kinijos gamintojo gamyklos vartų, kainą, kaip nustatyta 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje, Komisija pridėjo vidaus vežimo išlaidas.

               3.2.6.2.   Darbas

                     (146)

                     Darbo sąnaudoms nustatyti Komisija naudojo Skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės ministerijos Nacionalinės statistikos institucijos darbo jėgos tyrimo duomenis (72). Tiksliau Komisija jas apskaičiavo remdamasi vidutiniu mėnesio atlyginimu, prie jo pridėjusi visas darbuotojo gaunamas papildomas lengvatas gamybos pramonėje. Naujausias laikotarpis, apie kurį buvo galima gauti duomenų, buvo 2017 m. pirmasis ketvirtis, t. y. ketvirtis prieš peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

               3.2.6.3.   Koksas

                     (147)

                     Kalbant apie koksą, šį gamybos veiksnį nurodė vienas Sąjungos gamintojas ir pateikė 6 skaitmenų kodą ir aprašymą „Koksas ir puskoksis iš akmens anglių, lignito (rusvųjų anglių) arba durpių, aglomeruoti ar neaglomeruoti; retortų anglis“. Šio gamybos veiksnio atžvilgiu ypatingą dėmesį reikia atkreipti į tai, kad šis koksas naudojamas kaip energijos išteklius, o ne „anglies dulkės“ ar „sukepančiosios anglys“, kurios gali būti kaip žaliava. Komisija naudojo Tailandui taikomą 11 skaitmenų kodą, kuris apima „Koksą ir puskoksį iš akmens anglių“. Šis kodas yra konkretesnis, nei nurodytas Sąjungos gamintojo, ir taikomas daugiau koksui, kuris naudojamas kaip energijos išteklius.

               3.2.6.4.   Elektros energija

                     (148)

                     Dėl elektros energijos sąnaudų, Komisija naudojo vidutinę energijos pardavimo kainą tiesioginiams pirkėjams, kaip nurodyta Tailando elektros energijos gamybos institucijos 2017 m. metinėje ataskaitoje (73).

               3.2.6.5.   Gamtinės dujos

                     (149)

                     Dėl gamtinių dujų, Komisija taip pat naudojo duomenis, paskelbtus Tailando elektros energijos gamybos institucijos 2017 m. metinėje ataskaitoje, kurioje nurodoma, kad vidutinė 2017 m. gamtinių dujų kaina yra 239 batų už mln. BTU (74). Tailande naudojamas BTU (britų terminis vienetas) konvertuotas į 1 000 m3, naudojamus Sąjungos gamintojo, prilyginant 1 000 m3 = 35 915 mln. BTU (75).

               3.2.6.6.   Normaliosios vertės skaičiavimas

                     (150)

                     Norėdama apskaičiuoti normaliąją vertę Komisija ėmėsi šių dviejų veiksmų.

                     (151)

                     Pirma, Komisija nustatė neiškraipytas gamybos sąnaudas. Kadangi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, Komisija naudojo tas pačias medžiagas, darbo ir energijos sąnaudas ir susijusį suvartojimo santykį, kaip didžiausiam Sąjungos gamintojui. Ji padaugino naudojimo veiksnius iš neiškraipytų vieneto sąnaudų, nustatytų tipiškoje šalyje Tailande, ir pridėjo vidaus vežimo išlaidas.

                     (152)

                     Antra, pirmiau nustatytoms gamybos sąnaudoms Komisija pritaikė Tailando bendrovės BIS PBA išlaidas ir pelną ir didžiausio Sąjungos gamintojo gamybos pridėtines išlaidas.

                     (153)

                     Tuo remdamasi Komisija normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiavo remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Kadangi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, normalioji vertė nustatyta visos šalies mastu, o ne kiekvienam gamintojui atskirai.

               3.2.7.   Eksporto kaina

                     (154)

                     Kadangi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato CIF duomenimis ir pakoreguota pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis.

               3.2.8.   Palyginimas

                     (155)

                     Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Normalioji vertė pakoregavus padidinta 8 %, kad būtų atsižvelgta į negrąžintino PVM išlaidas. Remiantis pareiškėjo pateikta informacija, eksporto kaina pakoregavus sumažinta 4–7 %, kad būtų atsižvelgta į tarptautinio frachto ir draudimo išlaidas.

               3.2.9.   Dempingo skirtumas

                     (156)

                     Kadangi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, Komisija panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę palygino su vidutine svertine eksporto kaina EXW sąlygomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

                     (157)

                     Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra apytiksliai 26 %.

                     (158)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi.

               3.3.   Dempingo tęsimosi tikimybė

                     (159)

                     Kaip nustatyta, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu lietinės vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės iš KLR importuotos dempingo kaina. Kad būtų išsamu, Komisija taip pat nagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos. Buvo analizuojami tokie papildomi elementai: KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, KLR eksportuojančių gamintojų kainodaros politika kitose rinkose ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

                     (160)

                     Kadangi KLR gamintojai nebendradarbiavo, šis nagrinėjimas buvo pagrįstas Komisijos turima informacija, t. y. prašyme pateikta informacija ir kitų nepriklausomų šaltinių informacija, tokia kaip oficialūs importo statistiniai duomenys ir informacija, gauta iš suinteresuotųjų šalių atliekant tyrimą.

               3.3.1.   KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

                     (161)

                     Remiantis prašyme pateikta informacija (76), tiksli peržiūrimojo produkto gamybos apimtis KLR nežinoma. Rinka yra susiskaidžiusi, joje veikia daug mažųjų gamintojų ir tam tikras skaičius didelių gamintojų. Remdamasi pareiškėjo pateikta informacija Komisija nustatė, kad bendri 6 iš 30 žinomų gamintojų gamybos pajėgumai sudaro ne mažiau kaip 310 000 tonų.

                     (162)

                     Du gamintojai, kurie pateikė atrankos formos atsakymus, nurodė, kad jų turimi nepanaudoti pajėgumai sudaro apie 10 %. Jei manytume, kad kiti gamintojai turi tokią pačią procentinę dalį nepanaudotų pajėgumų, gauname 31 000 tonų nepanaudotų pajėgumų. NET taikant šį konservatyvų metodą, Kinijos nepanaudoti pajėgumai sudaro daugiau nei 80 % Sąjungos suvartojimo.

               3.3.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (163)

                     Kad nustatytų galimą importo raidą, jeigu priemonės būtų panaikintos, Komisija vertino Sąjungos rinkos patrauklumą dėl kainų.

                     (164)

                     Šiuo atžvilgiu Komisija patikrino informaciją duomenų bazėje „Global Trade Atlas“ (77), pagal SS kodą 7307 19, taikomą vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms, lietinėms, iš geležies, kitur nenurodytos ar neįtrauktos (78), arba plieno. Yra tik 6 skaitmenų kodas, kuris yra taikomas ir kitiems produktams, kurie nepatenka į šios peržiūros taikymo sritį, kaip antai stipriojo ketaus jungiamosioms detalėms, rievėtoms movoms ir pan.

                     (165)

                     Todėl analizei atlikti Komisija naudojo atrankos formos atsakymus, kuriuos pateikė 2 Kinijos gamintojai, ir nustatė, kad kainos ES rinkoje yra patrauklesnės nei tam tikrose eksporto rinkose ir vidaus rinkoje. Todėl, jei priemonės būtų panaikintos, Sąjungos rinka būtų dar patrauklesnė ir būtų tikimybė, kad tam tikras šiuo metu kitose rinkose parduodamas produkto kiekis būtų į ją nukreiptas. Importas iš KLR į Sąjungą dempingo kaina veikiausiai labai padidėtų.

               3.3.3.   Išvada

                     (166)

                     Per tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Kinijos į Sąjungos rinką ir toliau importuota dempingo kaina. Atsižvelgdama į 3.3.1 ir 3.3.2 skirsniuose išnagrinėtus elementus Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijos gamintojai į Sąjungą eksportuotų didelį kiekį lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių dempingo kaina. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, kad baigus galioti priemonėms dempingas tęstųsi.

               4.   TAILANDO VYKDOMO DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

         4.1.   Pirminės pastabos dėl Tailando

                     (167)

                     Kaip minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Tailando gamintojas. Todėl Komisija pranešė Tailando valdžios institucijoms, kad kadangi nebuvo bendradarbiauta, ji taikys pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir išvadas dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės pagrįs turimais faktais. Komisija gavo pastabų iš Užsienio prekybos ministerijos komercijos departamento ir Tailando bendrovės „BIS Pipe Fitting Industry“. Šios pastabos aptartos 196–197 konstatuojamosiose dalyse.

               4.2.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

         4.2.1.   Normalioji vertė

                     (168)

                     Kadangi Tailando gamintojai nebendradarbiavo, normaliajai vertei Tailandui nustatyti Komisija naudojosi turimais faktais. Tam buvo naudojamasi pareiškėjo pateikta informacija.

                     (169)

                     Taigi, normalioji vertė buvo pagrįsta Tailando vidaus rinkos kainomis, nustatytomis pagal vidaus rinkos kainų sąrašą, į kurį įtraukta daug produkto rūšių. Kadangi laikyta, kad kainų sąrašas nėra naujausias, sąraše nurodytoms kainoms buvo pritaikytas korekcinis koeficientas, gautas naudojant oficialius statistinius duomenis ir papildomą informaciją remiantis rinkos tyrimais. Siekiant nustatyti gamintojo kainą EXW sąlygomis, apskaičiuotas numatomas platintojų pelnas ir vežimo išlaidos.

               4.2.2.   Eksporto kaina

                     (170)

                     Kadangi Tailando gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato CIF importo kainos duomenimis, pakoreguotais pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis.

               4.2.3.   Palyginimas

                     (171)

                     Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Remiantis pareiškėjo pateikta informacija, eksporto kaina pakoregavus sumažinta 5–9 %, kad būtų atsižvelgta į frachto ir draudimo išlaidas.

               4.2.4.   Dempingo skirtumas

                     (172)

                     Komisija palygino panašaus produkto normaliąją vertę, kurią nurodė pareiškėjas, su eksporto kaina EXW sąlygomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

                     (173)

                     Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra apytiksliai 33 %.

                     (174)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi.

               4.3.   Dempingo tęsimosi tikimybė

                     (175)

                     Nustačiusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas, Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos. Buvo analizuojami tokie papildomi elementai: Tailando gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Sąjungos kainų lygio santykis, Sąjungos rinkos patrauklumas.

                     (176)

                     Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, siekiant išnagrinėti galimą Tailando eksporto raidą, jei priemonės būtų panaikintos, Komisija naudojo geriausia turima informacija iš viešai prieinamų šaltinių (bendrovių svetainių ir Pasaulio prekybos atlaso (GTA) statistinių duomenų) ir prašyme pateikta informacija.

               4.3.1.   Tailando gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

                     (177)

                     Prašyme nurodyta, kad Tailande yra trys gamintojai. Be to, inicijavus tyrimą Tailando valdžios institucijos nustatė, kad yra 30 potencialių gamintojų (79), kurių du jau yra paminėti prašyme. Tačiau apie Tailando pramonės gamybą ir nepanaudotus pajėgumus pateikta tik dalinė informacija.

                     (178)

                     Pradiniame tyrime nustatyta, kad du Tailando eksportuojantys gamintojai, kuriems tenka didžioji dalis Tailando eksporto, kartu turi 38 % arba 8 200 tonų nepanaudotų pajėgumų. Remiantis viešai prieinama informacija, jų verslo apimtis nuo to laiko iš esmės nepasikeitė (abi bendrovės gamina beveik vien lietines vamzdžių ar vamzdelių jungiamąsias detales).

                     (179)

                     Antru etapu Komisija nagrinėjo, ar kitos rinkos tuo tarpu galėjo absorbuoti nepanaudotus pajėgumus. Visas Tailando eksportas 2011 m. (pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu) siekė 16 506 tonas. 2017 m. visas Tailando eksportas siekė 18 610 tonų, t. y. maždaug 2 100 tonų daugiau nei 2011 m.

                     (180)

                     Komisija padarė išvadą, kad tik dalis per pradinį tyrimą turėtų nepanaudotų pajėgumų nustačius muitus buvo nukreipti į kitas rinkas. Vidaus rinka nedidelė (< 10 % pardavimo), ji taip pat negalėjo absorbuoti nepanaudotų pajėgumų.

                     (181)

                     Todėl tikėtina, kad didžioji dalis 8 200 tonų (22 % Sąjungos suvartojimo) apimančių nepanaudotų pajėgumų, turėtų per pradinį tyrimą, gali būti panaudoti ir nukreipti į Sąjungos rinką, jei priemonės nustotų galioti. NET konservatyviu vertinimu, kad nepanaudoti pajėgumai sumažėjo tiek, kiek padidėjo visas eksportas, turimi nepanaudoti pajėgumai siektų 6 100 tonų arba 17 % Sąjungos rinkos.

                     (182)

                     Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad Tailande yra daug nepanaudotų pajėgumų, todėl yra didelė tikimybė, kad panaikinus antidempingo priemones eksporto apimtis smarkiai išaugtų.

               4.3.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (183)

                     Nepaisant taikomų antidempingo muitų, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Tailandas vis dar eksportavo į Sąjungą ir jam teko 4,5 % rinkos dalis, o tai rodo, kad Sąjunga išliko patrauklia rinka ir patrauklia eksporto paskirties vieta. Atsižvelgiant į tai, kad Tailando gamintojai naudoja nedaug pajėgumų, yra didelė tikimybė, kad, leidus nebetaikyti priemonių, Tailando eksportuotojai sieks susigrąžinti prarastą rinkos dalį.

               4.3.3.   Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Sąjungos kainų lygio santykis

                     (184)

                     Iš Tailando eksporto statistinių duomenų matyti, kad beveik visose kitose pagrindinėse kaliojo ketaus jungiamųjų detalių eksporto rinkose vidutinės kainos yra didesnės nei Sąjungoje. Kainos gali skirtis dėl produktų asortimento skirtumų arba galiojančių priemonių. Kadangi Tailando gamintojai nebendradarbiavo, Komisija negali patikimai įvertinti šių kainų skirtumų.

               4.3.4.   Išvada

                     (185)

                     Per tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Tailando eksportas į Sąjungos rinką ir toliau pateko dempingo kaina. Išskyrus gana nedidelę importo apimtį, palyginti su Sąjungos suvartojimu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, Komisija nagrinėjo, ar yra daug nepanaudotų pajėgumų, ir ankstesnę Tailando gamintojų taikytą praktiką.

                     (186)

                     Taigi, atsižvelgdama į 4.3.1 ir 4.3.2 skirsniuose išnagrinėtus elementus, Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, eksportas į Sąjungą dempingo kaina veikiausiai labai padidės.

               5.   ŽALA

         5.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

                     (187)

                     Peržiūrimąjį produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino 5 gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

                     (188)

                     Komisija apskaičiavo, kad, remiantis Sąjungos pramonės pateikta informacija, bendra Sąjungos gamyba peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 33 000 tonų. Kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai pagaminto daugiau nei 70 % visos Sąjungos produkcijos.

               5.2.   Sąjungos suvartojimas

                     (189)

                     Komisija Sąjungos suvartojimą apskaičiavo kaip Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir viso importo į Sąjungą pagal Eurostatą (TARIC lygmeniu) sumą.

                     (190)

                     Peržiūrimojo produkto suvartojimo Sąjungoje raida:

                        2 lentelė

                        Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Bendras suvartojimas

                                 37 708

                                 36 835

                                 38 984

                                 39 186

                                 36 448

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    98

                                    103

                                    104

                                    97

                                    Šaltinis: Eurostato duomenys (TARIC lygmeniu), Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (191)

                     Sąjungos suvartojimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 3 %, palyginti su 2014 m., po to, kai 2016 ir 2017 m. padidėjo. Kaliojo ketaus jungiamųjų detalių rinka yra brandi rinka, nagrinėjamuoju laikotarpiu joje nebuvo didelių svyravimų.

               5.3.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

         5.3.1.   Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas

                     (192)

                     Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių importą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį reikėtų vertinti bendrai.

                     (193)

                     Nustatytas su importu iš kiekvienos iš nagrinėjamųjų šalių susijęs dempingo skirtumas buvo didesnis už de minimis ribą, nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies apimtis nebuvo nežymi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje.

                     (194)

                     Pradiniame tyrime laikyta, kad būtų tikslinga atlikti bendrą vertinimą, atsižvelgiant į panašias iš šių dviejų šalių importuojamų produktų ir panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas, t. y. tais pačiais pardavimo kanalais ir toms pačioms pirkėjų kategorijoms. Komisija per dabartinį tyrimą negavo jokių įrodymų, kad šiuo atžvilgiu būta pasikeitimų. Todėl Komisija mano, kad šios išvados tebegalioja.

                     (195)

                     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manyta, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl importas iš KLR ir Tailando vertintas bendrai.

                     (196)

                     Tailando atstovybė ir Tailando gamintojas „BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.“ tvirtino, kad importas iš Tailando neturėtų būti nagrinėjamas atliekant peržiūrą, nes nuolat mažėja importo apimtis ir bendras vertinimas su importu iš KLR yra nei teisėtas, nei ekonomiškai pateisinamas.

                     (197)

                     Komisija šiuos tvirtinimus atmetė, nes atlikus tyrimą naudojantis išsamiais Eurostato duomenimis TARIC lygmeniu nustatyta, kad nepaisant to, kad importas iš Tailando mažėjo, importo apimtis, kuri viršija 5 % viso importo, vis tiek yra didelė ir todėl gali būti naudojama atliekant bendrą vertinimą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.

               5.3.2.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

                     (198)

                     Komisija importo iš KLR ir Tailando į Sąjungą apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis TARIC lygmeniu, o importo rinkos dalis – lygindama šią importo apimtį su Sąjungos suvartojimu, kaip parodyta 2 lentelėje.

                        3 lentelė

                        Sąjungos importo apimtis (tonomis)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 KLR

                                 8 526

                                 8 161

                                 10 097

                                 9 682

                                 7 666

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    96

                                    118

                                    114

                                    90

                                 Tailandas

                                 3 449

                                 2 322

                                 2 066

                                 1 745

                                 1 637

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    67

                                    60

                                    51

                                    47

                                 Nagrinėjamosios šalys

                                 11 975

                                 10 482

                                 12 163

                                 11 426

                                 9 302

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    88

                                    102

                                    95

                                    78

                                    Šaltinis: Eurostato duomenys (TARIC lygmeniu), Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (199)

                     Peržiūrimojo produkto importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių į Sąjungos rinką apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 22 %.

                     (200)

                     Importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 procentiniais punktais nuo 32 % iki 26 %. Ši rinkos dalis daugiausia sumažėjo laikotarpiu nuo 2016 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos. Tendencija atitiko importo raidą.

                        4 lentelė

                        Sąjungos rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 KLR

                                 23 %

                                 22 %

                                 26 %

                                 25 %

                                 21 %

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    98

                                    115

                                    109

                                    93

                                 Tailandas

                                 9 %

                                 6 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 5 %

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    69

                                    58

                                    49

                                    49

                                 Nagrinėjamosios šalys

                                 32 %

                                 29 %

                                 31 %

                                 29 %

                                 26 %

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    90

                                    98

                                    92

                                    80

                                    Šaltinis: Eurostato duomenys (TARIC lygmeniu), Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (201)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu į Sąjungą, nepaisant taikomų priemonių, buvo toliau importuojama iš KLR ir Tailando.

               5.3.3.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos

                     (202)

                     Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato importo statistiniais duomenimis TARIC lygmeniu. Vidutinių importo iš KLR ir Tailando į Sąjungą kainų raida:

                        5 lentelė

                        Importo kainos (EUR/t)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Importo iš KLR kainos

                                 1 620

                                 2 011

                                 1 925

                                 2 166

                                 2 029

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    124

                                    119

                                    134

                                    125

                                 Importo iš Tailando kainos

                                 2 171

                                 2 229

                                 2 128

                                 2 181

                                 2 152

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    103

                                    98

                                    100

                                    99

                                 Nagrinėjamosios šalys

                                 1 779

                                 2 059

                                 1 960

                                 2 168

                                 2 050

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    116

                                    110

                                    122

                                    115

                                    Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu).

                     (203)

                     Importo iš Tailando kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu iš esmės buvo pastovios, o importo iš KLR kainos, pradedant 2014 m. gerokai žemesnėmis kainomis, palyginti su importo iš Tailando kainomis, didėjo ir iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos sumažino skirtumą.

               5.3.4.   Priverstinis kainų mažinimas

                     (204)

                     Priverstinį kainų mažinimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

                                 —

                                 atrinktų Sąjungos gamintojų produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

                                 —

                                 Eurostato nurodytas peržiūrimojo produkto importo iš KLR ir Tailando CIF kainas, pakoreguotas atsižvelgiant į iškrauto produkto kainą, įskaitant konvencinio muito ir išlaidų po importo sumą.

                     (205)

                     Palyginus gautas rezultatas išreikštas Sąjungos pramonės kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi.

                     (206)

                     Atlikus palyginimą importui iš KLR ir Tailando nustatytas atitinkamai 47 % ir 44 % vidutinis priverstinis kainų mažinimas Sąjungos rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                     (207)

                     Nepaisant tam tikro vidutinės importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos padidėjimo daugiausia dėl padidėjusių importo iš KLR kainų, priverstinio kainų mažinimo lygis išliko reikšmingas.

               5.4.   Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR ir Tailandą

                     (208)

                     Peržiūrimojo produkto importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalies raida:

                        6 lentelė

                        Importo rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Indonezija

                                 2 %

                                 2 %

                                 4 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 Brazilija

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 Indija

                                 4 %

                                 4 %

                                 2 %

                                 3 %

                                 2 %

                                 Kitos šalys

                                 1 %

                                 2 %

                                 2 %

                                 1 %

                                 2 %

                                 Iš viso

                                 10 %

                                 11 %

                                 11 %

                                 10 %

                                 10 %

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    110

                                    110

                                    100

                                    100

                                    Šaltinis: Eurostatas (TARIC lygmeniu).

                     (209)

                     Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pastovi, tik šiek tiek laikinai padidėjo 2015 ir 2016 m.

               5.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         5.5.1.   Bendrosios pastabos

                     (210)

                     Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (211)

                     Kaip minėta 17 konstatuojamojoje dalyje, įvertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį atlikta atranka.

                     (212)

                     Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius.

                     (213)

                     Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

                     (214)

                     Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis.

                     (215)

                     Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                     (216)

                     Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

                     (217)

                     Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

               5.5.2.   Makroekonominiai rodikliai

         5.5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

            7 lentelė

            Sąjungos gamybos apimtis (tonomis)

                     2014 m.

                     2015 m.

                     2016 m.

                     2017 m.

                     PTL

                     Gamybos apimtis

                     30 629

                     28 438

                     32 052

                     32 312

                     33 025

                        Indeksas (2014 m. = 100)

                        100

                        93

                        105

                        105

                        108

                        Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (218)

                     Sąjungos gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 8 %, nepaisant sumažėjusio suvartojimo.

                        8 lentelė

                        Sąjungos gamybos pajėgumai (tonomis)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Gamybos pajėgumai

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (219)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nepakito. Pajėgumus ribojantis veiksnys – atkaitinimo procesas, kuriam reikia nemažai turto (krosnių) ir laiko. Krosnių negalima greitai sustabdyti ar įkaitinti, be to, jos suvartoja daug energijos.

                        9 lentelė

                        Sąjungos gamybos pajėgumų naudojimas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Pajėgumų naudojimas

                                 55 %

                                 51 %

                                 58 %

                                 58 %

                                 59 %

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    93

                                    105

                                    105

                                    108

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (220)

                     Kadangi Sąjungos gamybos apimtis padidėjo, pajėgumų naudojimas padidėjo 4 procentiniais punktais.

               5.5.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                     (221)

                     Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis, kaip ir gamyba, nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 % ir nepaisant sumažėjusio suvartojimo Sąjungos gamintojai galėjo pasinaudoti taikomu antidempingo muitu.

                        10 lentelė

                        Sąjungos pardavimo apimtis (tonomis)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Sąjungos pardavimas

                                 21 459

                                 21 779

                                 22 216

                                 23 375

                                 23 043

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    101

                                    104

                                    109

                                    107

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (222)

                     Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 6 procentiniais punktais arba 11 %, o importas dempingo kaina per tą patį laikotarpį sumažėjo 22 %, ir veiksmingai pakeitė dalį anksčiau importuotų lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių pardavimo.

                        11 lentelė

                        Sąjungos rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Sąjungos rinkos dalis

                                 57 %

                                 59 %

                                 57 %

                                 60 %

                                 63 %

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    104

                                    100

                                    105

                                    111

                                    Šaltinis: Eurostato duomenys (TARIC lygmeniu), Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.5.2.3.   Užimtumas ir našumas

                     (223)

                     Užimtumas pagal etato ekvivalentus didėjo kaip ir Sąjungos gamybos apimtis, tačiau tik iš dalies, o tai rodo, kad Sąjungos pramonė racionalizavo gamybos procesą ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidino našumą.

                        12 lentelė

                        Užimtumas (etato ekvivalentais)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Užimtumas (etato ekvivalentais)

                                 1 887

                                 1 889

                                 1 898

                                 1 908

                                 1 916

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    100

                                    101

                                    101

                                    102

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (224)

                     Sąjungos pramonei pavyko padidinti našumą, dėl to Sąjungos gamybos apimtis padidėjo labiau nei užimtumas etato ekvivalentais.

                        13 lentelė

                        Našumas (tonomis etato ekvivalentui)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Našumas

                                 16,4

                                 15,2

                                 17,1

                                 17,1

                                 17,4

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    93

                                    104

                                    104

                                    106

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (225)

                     Našumas padidėjo ir dėl to, kad buvo įdiegtos pramonės naujovės – robotai nuolat keičia gamyklų darbuotojus, ypač apdirbimo ir spartos srityse.

               5.5.2.4.   Augimas

                     (226)

                     Kaip nurodyta 2 lentelėje, Sąjungos suvartojimas nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sumažėjo daugiau nei 1 000 tonų, o importo dempingo kaina apimtis tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo daugiau kaip 2 000 tonų. Pasinaudojus importo dempingo kaina sumažėjimu Sąjungos pramonei pavyko padidinti pardavimą daugiau nei 1 000 tonų.

               5.5.2.5.   Dempingo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

                     (227)

                     Kaip paaiškinta 3 skirsnyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas reikšmingas dempingas.

                     (228)

                     Kadangi importo dempingo kaina iš KLR ir Tailando apimtis buvo mažesnė nei per pradinį tiriamąjį laikotarpį, Komisija padarė išvadą, kad dempingo skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo daug mažesnis nei per pradinį tyrimą.

               5.5.3.   Mikroekonominiai rodikliai

         5.5.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

            14 lentelė

            Vidutinė tonos pardavimo Sąjungoje kaina

                     2014 m.

                     2015 m.

                     2016 m.

                     2017 m.

                     PTL

                     Vidutinė pardavimo kaina

                     4 483

                     4 453

                     4 341

                     4 270

                     4 284

                        Indeksas (2014 m. = 100)

                        100

                        99

                        97

                        95

                        96

                        Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (229)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        15 lentelė

                        Vidutinės tonos gamybos sąnaudos Sąjungoje

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Vidutinės gamybos sąnaudos

                                 3 171

                                 3 417

                                 3 193

                                 3 327

                                 3 308

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    108

                                    101

                                    105

                                    104

                                    Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (230)

                     Tendenciją mažėti lėmė importo dempingo kaina daromas spaudimas rinkoje.

                     (231)

                     Atrinktų gamintojų vidutinės Sąjungos pardavimo kainos per laikotarpį sumažėjo 4 %, o vidutinės gamybos sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 4 %, kaip parodyta toliau.

                     (232)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %.

                        16 lentelė

                        Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Vidutinės darbo sąnaudos (EUR etato ekvivalentui)

                                 27 628

                                 28 306

                                 28 143

                                 28 001

                                 28 882

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    102

                                    102

                                    101

                                    105

                                    Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.5.3.2.   Atsargos

                     (233)

                     Laikotarpio pabaigos atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Apskritai jų sumažėjo 33 %. Šis sumažėjimas rodo, kad pagerėjo Sąjungos gamintojų vidaus politika racionalizuoti atsargas siekiant išlaisvinti apyvartinį kapitalą.

                        17 lentelė

                        Atsargos (tonomis)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Atsargos

                                 5 103

                                 4 285

                                 4 124

                                 3 712

                                 3 433

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    84

                                    81

                                    73

                                    67

                                    Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

               5.5.3.3.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

            18 lentelė

            Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                     2014 m.

                     2015 m.

                     2016 m.

                     2017 m.

                     PTL

                     Pelningumas

                     11,2 %

                     8,9 %

                     10,7 %

                     8,7 %

                     8,5 %

                        Indeksas (2014 m. = 100)

                        100

                        80

                        96

                        78

                        76

                     Pinigų srautas (tūkst. EUR)

                     11 659

                     14 574

                     15 399

                     15 102

                     13 689

                        Indeksas (2014 m. = 100)

                        100

                        125

                        132

                        130

                        117

                     Investicijos (tūkst. EUR)

                     4 251

                     6 554

                     6 755

                     7 172

                     4 409

                        Indeksas (2014 m. = 100)

                        100

                        154

                        159

                        169

                        104

                     Investicijų grąža

                     32 %

                     27 %

                     29 %

                     24 %

                     24 %

                        Indeksas (2014 m. = 100)

                        100

                        83

                        90

                        74

                        74

                        Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (234)

                     Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

                     (235)

                     Pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 24 %, ypač po 2016 m.

                     (236)

                     Grynasis pinigų srautas, t. y. Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą, labai didėjo iki 2016 m., tada peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo, tačiau vis tiek buvo 17 % didesnis nei 2014 m.

                     (237)

                     Sąjungos gamintojų investicijų raida patvirtino, kad ši pramonė labai imli kapitalui. Reikia daug investuoti, kad būtų laikomasi vis griežtesnių aplinkos apsaugos standartų ir atsvertos didėjančios gamybai reikalingų darbuotojų išlaidos keičiant juos robotais. Investicijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nuo 2015 m. sumažėjo dėl vieno iš atrinktų gamintojų investicijų tvarkaraščio/patvirtinimo proceso ir nereiškia, kad tendencija būtų pasikeitusi. Iš tikrųjų Sąjungos gamintojai mano, kad reikės papildomų didelių investicijų, norint išlaikyti pakankamą pelningumo lygį ateityje.

                     (238)

                     Sąjungos pramonės investicijų grąža – turto grynosios buhalterinės vertės pelno procentinis dydis – nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 26 %. Iš esmės taip atsitiko dėl didėjančios gamybos turtui panaudoto kapitalo vertės, palyginti su tik šiek tiek kintančiu pelnu per nagrinėjamąjį laikotarpį.

                     (239)

                     Kadangi atrinkti Sąjungos gamintojai gavo pakankamo dydžio pelną ir investicijų grąžą, jie apskritai galėjo padidinti kapitalą jų būtinoms kapitalo išlaidoms. Tačiau kai kurie Sąjungos gamintojai atkreipė dėmesį į tai, kad tapo sunkiau didinti kapitalą atsižvelgiant į neaiškumą, ar bus toliau taikomos priemonės ir ar ateityje bus investuojama.

               5.6.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

                     (240)

                     2013 m. gegužės mėn. nustačius galutines antidempingo priemones pradėjo mažėti importas iš nagrinėjamųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu. Mažėjanti importo apimtis mažesnėmis kainomis, palyginti su vidutinėmis Sąjungos pramonės pardavimo kainomis, sušvelnino neigiamą poveikį Sąjungos rinkai.

                     (241)

                     Tai padėjo pagerinti Sąjungos pramonės padėtį nagrinėjamuoju laikotarpiu ir atsigauti nuo ankstesnio dempingo žalingo poveikio.

                     (242)

                     Todėl Sąjungos gamintojai padidino gamybos ir pardavimo apimtį, teigiamą pinigų srautą ir investicijų grąžą, taip pat užsitikrino gerą, nors ir mažėjantį pelningumą.

                     (243)

                     Tačiau net jei Sąjungos pramonė iš esmės atsigavo nuo buvusios žalos ir, atrodo, jos būklė ilgainiui gali toliau gerėti, jos padėtis vis dar nestabili dėl labai mažo Sąjungos rinkos augimo potencialo ir tolesnio spaudimo kainoms.

                     (244)

                     Be to, ši pramonė labai imli kapitalui, dėl to ji nestabili dėl pardavimo apimties ar vieneto kainos mažėjimo.

                     (245)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei nebuvo daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

               5.7.   Žalos pasikartojimo tikimybė

                     (246)

                     245 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei materialinė žala nedaryta. Todėl pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija vertino, ar yra tikimybė, kad pasikartotų dėl importo dempingo kaina iš KLR ir Tailando daroma žala, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

                     (247)

                     Dėl to Komisija nagrinėjo gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus nagrinėjamosiose šalyse, Sąjungos rinkos patrauklumą ir importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               5.7.1.   Nepanaudoti pajėgumai

                     (248)

                     182 ir 162 konstatuojamosiose dalyse padaryta išvada, kad nagrinėjamosiose šalyse yra daug perteklinių pajėgumų. Komisija nenustatė elementų, kurie galėtų rodyti, kad artimiausioje ateityje peržiūrimojo produkto paklausa nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkoje arba bet kurios trečiosios šalies rinkoje pastebimai padidėtų ir šie nepanaudoti pajėgumai būtų absorbuoti.

               5.7.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (249)

                     Kaip paaiškinta 165 ir 183 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos rinka yra patraukli nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams.

                     (250)

                     Tai patvirtinta 2016 m. birželio mėn. – 2017 m. birželio mėn., kai Kinijos importas gerokai padidėjo po to, kai buvo laikinai panaikintas antidempingo muitas peržiūrimajam produktui, kurį gamina bendrovė „Jinan Meide“. Šis gamintojas dvigubai padidino importą mažomis kainomis į Sąjungą 2017 m. pirmąjį ketvirtį, palyginti su pirmesniu ketvirčiu ir įprasta pirmojo ketvirčio per nagrinėjamąjį laikotarpį verte.

                     (251)

                     Tuo remiantis, jei nebus taikomos priemonės, nagrinėjamųjų šalių gamintojai veikiausiai labai padidins eksporto į Sąjungos rinką dempingo kaina apimtį ir rinkos dalį, dėl ko bus gerokai priverstinai sumažintos Sąjungos pramonės pardavimo kainos.

               5.7.3.   Poveikis Sąjungos pramonei

                     (252)

                     Taikomų priemonių panaikinimas reiškia, kad Sąjungos gamintojams bus daroma žala. Veikiausiai padidėjus importui iš Kinijos ir Tailando dideliais kiekiais, dėl kurio būtų priverstinai mažinamos kainos, Sąjungos pramonė būtų priversta gerokai sumažinti gamybą – dėl to greitai sumažėtų pelningumo lygis.

                     (253)

                     Dėl Sąjungos pramonės nestabilumo sumažėjus gamybos apimčiai ar pardavimo kainoms greitai pablogėtų jos pelningumas ir kiti veiklos rodikliai.

                     (254)

                     Lietinių vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių gamyba yra kapitalui imli pramonė. Kad liejykla veiktų, turi būti įrengti dideli įrenginiai – krosnys, frezavimo staklės, galvanizavimo ir atkaitinimo linijos. Be to, dėl didėjančių darbo sąnaudų Sąjungoje buvo pasitelkta robotika, tačiau pakeisti žmogaus darbo jėgą yra labai brangu. Vienos automatinės mašinos vienos konkrečios rūšies jungiamųjų detalių sriegiams padaryti įsigijimas gali sieki iki 1 mln. EUR. Tai labai didelės išlaidos, palyginti su šiai pramonei tipiška apyvarta ir pelnu.

                     (255)

                     Nuolatinės investicijos į ilgalaikį turtą nebepasiteisins ir jau padarytų investicijų grąža bus neužtikrinta. Dėl to bus uždarytos gamyklos ir prarastos darbo vietos, o pati pramonė galiausiai išnyks.

               5.8.   Išvada

                     (256)

                     Panaikinus priemones veikiausiai labai padidėtų importas dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių žalinga kaina, dėl to pasikartotų materialinė žala Sąjungos pramonei.

               6.   SĄJUNGOS INTERESAI

         6.1.   Įvadas

                     (257)

                     Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų, didmenininkų, mažmenininkų ir naudotojų interesus.

                     (258)

                     Atliekant pradinį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.

                     (259)

                     Tuo remiantis nagrinėta, ar nepaisant išvadų dėl dempingo tęsimosi ir žalos pasikartojimo tikimybės gali būti daroma išvada, kad šiuo konkrečiu atveju tolesnis priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų.

               6.2.   Sąjungos pramonės interesai

                     (260)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad, jeigu priemonės baigtų galioti, tai veikiausiai turėtų didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonei. Sąjungos pramonės padėtis greitai pablogėtų – sumažėtų pardavimo apimtis ir pardavimo kainos, dėl to labai sumažėtų pelningumas. Jei priemonės būtų toliau taikomos, Sąjungos pramonė galėtų visiškai išnaudoti savo potencialą Sąjungos rinkoje, t. y. vienodomis sąlygomis.

                     (261)

                     Todėl toliau taikant galiojančias antidempingo priemones Sąjungos pramonės interesams neprieštaraujama.

               6.3.   Importuotojų interesai

                     (262)

                     Kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atrinko tris importuotojus ir paragino juos bendradarbiauti atliekant tyrimą. Nė vienas iš jų informacijos nepateikė.

                     (263)

                     Per pradinį tyrimą nustatyta, kad atsižvelgiant į importuotojų pelną ir tiekimo šaltinius bet koks neigiamas priemonių nustatymo poveikis importuotojams, jei toks būtų, nebūtų neproporcingas.

                     (264)

                     Per dabartinį tyrimą Komisija neturėjo priešingų įrodymų, todėl galima patvirtinti, kad šiuo metu galiojančios priemonės neturėjo jokio didelio neigiamo poveikio importuotojų finansinei padėčiai ir kad toliau taikant priemones jiems neturėtų būti daromas netinkamas poveikis.

               6.4.   Naudotojų interesai

                     (265)

                     Komisija susisiekė su visais per šį tyrimą žinomais naudotojais ir paragino bendradarbiauti. Nebendradarbiavo nė vienas naudotojas.

                     (266)

                     Per dabartinį tyrimą negauta įrodymų, kad galiojančios priemonės būtų dariusios jiems neigiamą poveikį. Dėl mažos kainos peržiūrimojo produkto dalis, kuri sudaro dalį naujos statybos ar įrengimo sąnaudų, taip pat yra nedidelė.

                     (267)

                     Tuo remiantis patvirtinama, kad šiuo metu galiojančios priemonės nedarė didelio neigiamo poveikio naudotojų finansinei padėčiai ir kad toliau taikant priemones jiems neturėtų būti daromas netinkamas poveikis.

               6.5.   Išvada

                     (268)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl importuojamam KLR ir Tailando kilmės peržiūrimajam produktui nereikėtų toliau taikyti galutinių antidempingo priemonių.

               7.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

                     (269)

                     Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo tęsimosi, žalos pasikartojimo ir Sąjungos interesų, antidempingo priemonės importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės lietinėms kaliojo ketaus ir rutulinio grafitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais turėtų būti taikomos toliau.

                     (270)

                     Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones. Joms taip pat buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio informacijos atskleidimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

                     (271)

                     Per nustatytą 25 dienų terminą pastabų negauta.

                     (272)

                     Atsižvelgiant į Reglamento 2018/1046 (80) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

                     (273)

                     Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam peržiūrimajam produktui. Importuojamam peržiūrimajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje nurodant pavadinimą ir adresą, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – joms turi būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

                     (274)

                     Bet koks prašymas taikyti šias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant teikiamas Komisijai (81), pateikiant visą susijusią informaciją. Prašyme visa pirma turi būti teikiama informacija apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportui, kuriuos lėmė, pvz., minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

                     (275)

                     Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Importuojamoms KLR ir Tailando kilmės lietinėms kaliojo ketaus ir rutulinio grafitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms su sriegiais, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 19 10 (TARIC kodas 7307191010) ir ex 7307 19 90 (TARIC kodas 7307199010), išskyrus kompresinių jungiamųjų detalių dalis, kurioms naudojami ISO DIN 13 metriniai sriegiai, ir kaliojo ketaus jungiamąsias dėžes su apvaliais sriegiais be dangtelio, nustatomas galutinis antidempingo muitas.

               2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

                           Šalis

                           Bendrovė

                           Muitas (%)

                           Papildomas TARIC kodas

                           KLR

                           Hebei Jianzhi Casting Group Ltd – Yutian County

                           57,8

                           B335

                           Jinan Meide Casting Co., Ltd - Jinan

                           39,2

                           B336

                           Qingdao Madison Industrial Co., Ltd - Qingdao

                           24,6

                           B337

                           Hebei XinJia Casting Co., Ltd – XuShui County

                           41,1

                           B338

                           Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd – Xizhaotong Town

                           41,1

                           B339

                           Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd – Linyi City

                           41,1

                           B340

                           China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd – Taigu County

                           41,1

                           B341

                           Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd – Yutian County

                           41,1

                           B342

                           Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd – LangFang, Hebei

                           41,1

                           B343

                           Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd – Hongqiao Town, Yutian County

                           41,1

                           B344

                           Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd - Tangshan

                           41,1

                           B345

                           Taigu Tongde Casting Co., Ltd – Nanyang Village, Taigu

                           41,1

                           B346

                           Visos kitos bendrovės

                           57,8

                           B999

                           Tailandas

                           BIS Pipe Fitting Industry Co. Ltd - Samutsakorn

                           15,5

                           B347

                           Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn

                           14,9

                           B348

                           Visos kitos bendrovės

                           15,5

                           B999

               3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

               4.   Komisija gali iš dalies keisti 2 dalį, kad į ją įtrauktų naują eksportuojantį gamintoją ir jam priskirtų atitinkamą vidutinę svertinę antidempingo muito normą, taikomą bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurios nebuvo atrinktos per pradinį tyrimą, jei naujas Kinijos Liaudies Respublikos ar Tailando eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:

                           a)

                           nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. (pradiniu tiriamuoju laikotarpiu) neeksportavo į Sąjungą produkto, aprašyto 1 dalyje,

                           b)

                           nėra susijęs su jokiu Kinijos Liaudies Respublikos ar Tailando eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės, ir

                           c)

                           jis arba faktiškai eksportavo į Sąjungą peržiūrimąjį produktą, arba yra prisiėmęs neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį produkto kiekį pasibaigus pradiniam tiriamajam laikotarpiui.

               5.   2 dalyje išvardytoms bendrovėms nustatytos individualios antidempingo muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra. Komercinėje sąskaitoje faktūroje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų lietinių kaliojo ketaus ir rutulinio grafitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių su sriegiais, parduodamų eksportuoti į Europos Sąjungą, (nagrinėjamoji šalis) pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. liepos 24 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

            (2)  OL L 129, 2013 5 14, p. 1.

            (3)  OL C 398, 2016 10 28, p. 57.

            (4)  OL L 166, 2017 6 29, p. 23.

            (5)  OL L 193, 2016 7 19, p. 115.

            (6)  OL L 7, 2018 1 12, p. 39.

            (7)  OL L 44, 2019 2 15, p. 6.

            (8)  OL C 268, 2017 8 12, p. 4.

            (9)  OL C 162, 2018 5 8, p. 11.

            (10)  Nr. t18.007227.

            (11)  Nr. t19.001077.

            (12)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

            (13)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 6–7.

            (14)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 10.

            (15)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (16)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 20–21.

            (17)  Ataskaitos 3 skyrius, p. 41, 73–74.

            (18)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 120–121.

            (19)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 122–135.

            (20)  Ataskaitos 7 skyrius, p. 167–168.

            (21)  Ataskaitos 8 skyrius, p. 169–170, 200–201.

            (22)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 15–16, 4 skyrius, p. 50, 84, 5 skyrius, p. 108–109.

            (23)  Visą plano tekstą galima rasti Pramonės ir informacinių technologijų ministerijos svetainėje: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html.

            (24)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 358: 51 % privačių ir 49 % valstybės įmonių pagal gamybą ir 44 % valstybės įmonių ir 56 % privačių bendrovių pagal pajėgumus.

            (25)  https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e.

            (26)  Kaip ir privačios bendrovės „Rizhao“ ir valstybės įmonės „Shandong Iron and Steel“ susijungimo 2009 m. atveju. Žr. Pekino plieno ataskaitos p. 58.

            (27)  Žr. http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/DispatchAction.do?efFormEname=ECTM40&key=VzQMM1oxUTACY1BnAGdWN1A0AmJSNlNgVWdUZwVhADIAEw9ADBcCMgobUhUFElIw (žiūrėta 2019 m. kovo 27 d.).

            (28)  Ataskaitos 5 skyrius, p. 100–101.

            (29)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 26.

            (30)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 31–32.

            (31)  Žr. https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (32)  Žr. 2017 m. birželio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/969, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/649, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 146, 2017, p. 17) 64 konstatuojamąją dalį.

            (33)  http://www.jihuachina.com/index.php/home/zx/detail/id/453/gid/501/eid/3035 (žiūrėta 2019 m. kovo 27 d.) ir http://www.meide-casting.com/news/428.html (žiūrėta 2019 m. kovo 27 d.).

            (34)  Ataskaitos 6 ir 12 skyriai.

            (35)  Ataskaitos 4 skyrius, p. 41–42, 83.

            (36)  Ataskaitos III dalies 14 skyrius, p. 346 ff.

            (37)  Plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plano įvadas.

            (38)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 347.

            (39)  Žr., pvz., Plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plano IV/6 dalį.

            (40)  Žr. http://www.qhdb.com.cn/Newspaper/Show.aspx?id=196215 (žiūrėta 2019 m. kovo 29 d.).

            (41)  13-asis Kinijos Liaudies Respublikos ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio planas (2016–2020 m.), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

            (42)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 349.

            (43)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 352.

            (44)  2011 m. kovo 27 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos įsakymu Nr. 9 išleistas Pramonės restruktūrizavimo žinynas (2011 m. leidimas) (2013 m. pakeitimai), iš dalies pakeistas pagal Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos sprendimą dėl Pramonės restruktūrizavimo žinyno tam tikrų sąlygų pakeitimo (2001 m. leidimas), paskelbtas 2013 m. vasario 16 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos įsakymu Nr. 21.

            (45)  Žr. 2017 m. birželio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/969, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/649, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 146, 2017, p. 17) 56 konstatuojamąją dalį.

            (46)  DS395 „China – Measures related to the exportation of various raw materials“ (žr. ataskaitos 12 skyrių, p. 299).

            (47)  Žr. Ataskaitos 14 skyrių (p. 365), 12 skyrių (p. 303).

            (48)  Žr. Ataskaitos 8 skyrių (p. 178), 12 skyrių (p. 278).

            (49)  Ataskaitos 12 skyrius, p. 270, 272–273.

            (50)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 375–376.

            (51)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 138–149.

            (52)  Ataskaitos 9 skyrius, p. 216.

            (53)  Ataskaitos 9 skyrius, p. 213–215.

            (54)  Ataskaitos 9 skyrius, p. 209–211.

            (55)  Ataskaitos 13 skyrius, p. 332–337.

            (56)  Ataskaitos 13 skyrius, p. 336.

            (57)  Ataskaitos 13 skyrius, p. 337–341.

            (58)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 114–117.

            (59)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 119.

            (60)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 120.

            (61)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 121–122, 126–128, 133–135.

            (62)  Ataskaita, ten pat.

            (63)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 362–363, kuriame išvardijami ES prekybos apsaugos tyrimai (susiję su tam tikrais Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokščiais karštojo valcavimo produktais iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno ir tam tikrais Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtais plieno produktais), taip pat Australijos, Kanados, Indijos ar JAV valdžios institucijų atlikti prekybos apsaugos tyrimai.

            (64)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 127, visų pirma dėl TVF įverčio.

            (65)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 121–122, 126–128, 133–135.

            (66)  „World Bank Open Data“ – didesnes nei vidutines pajamas gaunančios šalys, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (67)  Jeigu peržiūrimasis produktas negaminamas jokioje šalyje, kurios išsivystymo lygis panašus, gali būti atsižvelgiama į tos pačios bendrosios kategorijos produkto ir (arba) peržiūrimojo produkto sektoriaus gamybą.

            (68)  www.bvdinfo.com.

            (69)  Vienas eksportuojantis gamintojas nurodė SS kodą 2716 00. Tačiau ši informacija nėra aktuali nustatant vertes remiantis statistiniais duomenimis, kuriuose konkrečiai nurodoma elektros energija.

            (70)  Vienas eksportuojantis gamintojas nurodė SS kodą 2711 11. Tačiau ši informacija nėra aktuali nustatant vertes remiantis statistiniais duomenimis, kuriuose konkrečiai nurodomos gamtinės dujos.

            (71)  Jungtinių Amerikos Valstijų prekybos departamentas, tarptautinės prekybos administracija, A-570–032, 2016 m. spalio 21 d.

            (72)  https://data.go.th/DatasetDetail.aspx?id=d986842c-b30a-4ed3-b329-9e248a7d5096&AspxAutoDetectCookieSupport=1.

            (73)  https://www.egat.co.th/en/images/annual-report/2017/egat-annual-eng-2017.pdf, p. 131.

            (74)  https://www.egat.co.th/en/images/annual-report/2017/egat-annual-eng-2017.pdf, p. 18.

            (75)  https://www.energir.com/en/major-industries/conversion-factors/.

            (76)  Nekonfidencialūs B-17 ir B-19 priedai: prašyme pateikta įrodymų, kad gamybos pajėgumai sudaro ne mažiau kaip 310 000 tonų, remiantis tik šešių Kinijos gamintojų iš 30 žinomų gamintojų Kinijoje tinklalapiais.

            (77)  Galima rasti http://www.gtis.com/gta/.

            (78)  Kitur nenurodyta ar neįtraukta.

            (79)  Tailando gamintojai į Sąjungą eksportuoja produktą, kuris priskiriamas SS kodui 7307 19. Nors šiam kodui priskiriami ir kiti produktai, didžiąją eksporto į Sąjungą pagal šį kodą dalį sudaro kaliojo ketaus jungiamosios detalės su sriegiais.

            (80)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

            (81)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.