title: 2015 m. birželio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1002, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Obazda/Obatzter (SGN)]

text:
26.6.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 161/5

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1002
   2015 m. birželio 16 d.
   kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Obazda/Obatzter (SGN)]
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Vokietijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Obazda“/„Obatzter“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (2);

               (2)

               prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Obazda“/„Obatzter“ turi būti įregistruotas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Pavadinimas „Obazda“/„Obatzter“ (SGN) įregistruojamas.
   Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.4 klasei „Kiti gyvūniniai produktai (kiaušiniai, medus, įvairūs pieno produktai, išskyrus sviestą, ir kt.)“, pavadinimas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. birželio 16 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Phil HOGAN

            Komisijos narys

      (1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

      (2)  OL C 55, 2015 2 14, p. 15.

      (3)  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).


title: 2010 m. gruodžio 20 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1242/2010, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamoms Indijos kilmės sintetinio pluošto virvėms

text:
22.12.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 338/10

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1242/2010
   2010 m. gruodžio 20 d.
   kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamoms Indijos kilmės sintetinio pluošto virvėms
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 bei 5 dalis,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Taryba, atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas), 1998 m. birželio 24 d. Reglamentu (EB) Nr. 1312/98 (2) nustatė galutinius antidempingo muitus (toliau – pradinės priemonės) importuojamoms Indijos kilmės sintetinio pluošto virvėms. Vienam Indijos eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas 53 % dydžio muitas, o visoms kitoms importuojamoms Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės sintetinio pluošto virvėms – 82 % dydžio muitas.

               (2)

               Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau – ankstesnė priemonių galiojimo termino peržiūra), Taryba toliau taikė minėtas priemones pagal 2004 m. spalio 4 d. Reglamentą (EB) Nr. 1736/2004, nustatantį galutinį antidempingo muitą sintetinio pluošto virvių, kurių kilmės šalis yra Indija, importui (3).

         2.   Prašymas atlikti peržiūrą

               (3)

               Prašymą dėl priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį 2009 m. gegužės 4 d. Sąjungos gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau negu 50 %) sintetinio pluošto virvių Sąjungoje, vardu pateikė ES špagato, virvių ir tinklų pramonės ryšių komitetas (Eurocord) (toliau – pareiškėjas).

               (4)

               Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir žala Sąjungos pramonei greičiausiai pasikartotų.

               (5)

               2009 m. spalio 7 d. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti peržiūrą, pranešimu apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (4) paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

         3.   Tyrimas

   3.1.   Tiriamasis laikotarpis

               (6)

               Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas 2008 m. spalio 1 d. – 2009 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant tendencijų, svarbių vertinant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         3.2.   Su šiuo tyrimu susijusios šalys

               (7)

               Komisija žinomiems Sąjungos gamintojams, nagrinėjamosios šalies eksportuotojams ir eksportuojantiems gamintojams, nagrinėjamosios šalies atstovams, importuotojams ir žinomų susijusių naudotojų asociacijai oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą.

               (8)

               Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytus terminus. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios konkrečias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

         4.   Atranka

               (9)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų ir Indijos eksportuojančių gamintojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

               (10)

               Per nustatytą terminą apie save pranešė, prašomą informaciją pateikė ir pageidavimą dalyvauti atrankoje išreiškė iš viso penki Indijos gamintojai, iš kurių du priklausė tai pačiai grupei. Keturios iš minėtų penkių bendrovių per PTL gamino ir į Sąjungos rinką eksportavo nagrinėjamąjį produktą. Penktoji bendrovė per PTL nagrinėjamojo produkto į Sąjungos rinką neeksportavo. Visos penkios bendrovės laikytos bendradarbiaujančiomis bendrovėmis ir svarstyta, ar jas atrinkti. Indijos bendradarbiavimo lygis, t. y. bendradarbiaujančių Indijos bendrovių eksporto į Sąjungą procentinė dalis, palyginti su visu Indijos eksportu į Sąjungą, negalėjo būti apskaičiuotas, nes bendra eksporto į Sąjungą per PTL apimtis, kurią nurodė penkios bendradarbiaujančios bendrovės, buvo daug didesnė nei Eurostato užregistruota bendra Indijos eksporto apimtis dėl 21–23 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių.

               (11)

               Bendrovės atrinktos gavus Indijos valdžios institucijų sutikimą. Atrinktos tos keturios bendrovės, kurios nurodė, kad vykdė pardavimą eksportui į Sąjungą. Dvi iš keturių atrinktų bendrovių buvo susijusios. Primenama, kad atliekant pradinį tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis gamintojas, kuriam šiuo metu taikoma individuali antidempingo muito norma. Be to, primenama, kad atliekant ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą nebendradarbiavo nei vienas Indijos eksportuojantis gamintojas, todėl, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalimi, išvados padarytos remiantis turimais faktais.

               (12)

               Aštuoniolika Sąjungos gamintojų (visi penkiolika skundo pateikėjų ir trys kiti gamintojai, bendrai pagaminantys 78 % visos Sąjungos produkcijos) pateikė prašomą informaciją ir sutiko dalyvauti atrankoje. Remdamasi bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pateikta informacija, Komisija atrinko penkis Sąjungos gamintojus, sudarančius apie 40 % Sąjungos pramonės, kaip apibrėžta 40 konstatuojamojoje dalyje, ir parduodančius beveik pusę visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio nesusijusiems Sąjungos pirkėjams. Bendrovės atrinktos remiantis didžiausia tipiška pardavimo apimtimi ir gamintojų geografiniu pasiskirstymu Sąjungoje, kuriuos būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Vienas iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų veiklą pradėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu, todėl jo duomenys nebuvo naudojami analizuojant žalos rodiklių tendencijas, siekiant išvengti šių tendencijų iškraipymo. Nepaisant to, analizuojant minėtas tendencijas naudoti kitų keturių atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys buvo tipiški.

               (13)

               Komisija penkiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir keturiems atrinktiems Indijos eksportuojantiems gamintojams nusiuntė klausimynus.

               (14)

               Klausimyno atsakymus pateikė visi penkti atrinkti Sąjungos gamintojai. Iš keturių atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų vienas nutraukė bendradarbiavimą, o kiti trys (iš kurių du buvo susiję) klausimyno atsakymus pateikė per nustatytus terminus. Todėl galiausiai buvo atrinkti trys Indijos eksportuojantys gamintojai, t. y. klausimyno atsakymus pateikusios minėtos trys Indijos bendrovės.

         5.   Gautos informacijos tikrinimas

               (15)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.

         5.1.   Indijos eksportuojantys gamintojai

               —

               Axiom Imex International Ltd., Boisar;

               —

               Tufropes Private Limited, Silvassa;

               —

               India Nets, Indore.

         5.2.   Sąjungos gamintojai

               —

               Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalija);

               —

               Eurorope SA (Graikija);

               —

               Lanex A.S. (Čekija);

               —

               Lankhorst Euronete Ropes (Portugalija);

               —

               Teufelberger Ges.m.b.H. (Austrija).

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   Nagrinėjamasis produktas

               (16)

               Nagrinėjamasis produktas – tas pats produktas kaip ir pradiniame tyrime, jis apibrėžiamas taip: virvės, virvelės, lynai ir trosai, pinti arba nepinti, apipinti arba neapipinti, įmirkyti arba neįmirkyti, padengti arba nepadengti, aptraukti arba neaptraukti guma arba plastikais, iš polietileno arba iš polipropileno, išskyrus špagatus arba pakavimo virves, kurių ilginis tankis didesnis kaip 50 000 deciteksų (5 g/m), ir iš kitų sintetinių pluoštų, iš nailono, kitų poliamidų arba iš poliesterių, kurių ilginis tankis didesnis kaip 50 000 deciteksų (5 g/m). Jo KN kodai šiuo metu yra 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ir 5607 50 19. Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiausiais jūriniais ir pramoniniais tikslais, visų pirma laivybai (ypač švartavimosi tikslais), ir žuvininkystės pramonėje.

               (17)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad minėtos švartavimosi virvės neatitinka nagrinėjamojo produkto apibrėžties, nes dėl prie šių virvių pritvirtintų rezginių tokie produktai turėtų būti deklaruojami kaip virvių gaminiai, kuriems priskiriamas kitas KN kodas (žr. taip pat 23 konstatuojamąją dalį). Tačiau reikėtų pažymėti, kad nuoroda į švartavimosi virves daroma tik kalbant apie skirtingų rūšių nagrinėjamojo produkto, kuris 16 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtas kaip sintetinio pluošto virvės, naudojimo paskirtis.

         2.   Panašus produktas

               (18)

               Kaip nustatyta atliekant pradinį tyrimą ir kaip patvirtinta atliekant šį tyrimą, nagrinėjamasis produktas ir Indijos eksportuojančių gamintojų gaminamos ir jų vidaus rinkoje parduodamos bei Sąjungos gamintojų gaminamos ir Sąjungoje parduodamos sintetinio pluošto virvės yra visais atžvilgiais identiški ir pasižymi tomis pačiomis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

               (19)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės gaminamas produktas nepanašus į nagrinėjamąjį produktą, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos gamintojai buvo pradėję naudoti naujos rūšies žaliavą pavadinimu „Dyneema“, kuri yra brangesnė nei kitos žaliavos, nes iš jos pagaminti produktai yra daug atsparesni. Iš tikrųjų atrinkti Indijos gamintojai šios rūšies žaliavos nenaudoja. Tačiau pirmiausia reikėtų pažymėti, kad tiriamieji produktai sudaro tik nedidelę dalį Sąjungos gamintojų parduodamų produktų. Iš tikrųjų, nors ir teisinga, kad šios rūšies pluoštą vis dažniau naudoja kai kurie Sąjungos gamintojai, „Dyneema“ virvės sudaro tik nedidelę Sąjungos gamybos dalį. Todėl, nors didelis žaliavų kainos skirtumas (jos gali būti apie 25–30 kartų brangesnės) gali turėti tam tikro poveikio ypač žalos rodikliui, susijusiam su vidutinėmis Sąjungos pramonės pardavimo kainomis, „Dyneema“ virvių poveikis bendram vertinimui nedidelis, nes Sąjungoje gaminama labai daug vadinamųjų standartinių virvių. Antra, visas šios priemonių galiojimo termino peržiūros skaičiavimas buvo pagrįstas susijusių rūšių produktų palyginimu, kurį atliekant atsižvelgta į skirtingas žaliavas. Todėl produkto asortimento skirtumai minėto skaičiavimo negali iškreipti. Bet kuriuo atveju produktas, kuriam naudojamos tokios žaliavos kaip „Dyneema“, vis tiek pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis kaip nagrinėjamasis produktas. Todėl teiginys buvo atmestas.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (20)

               Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, jeigu baigtų galioti Indijai taikomos priemonės.

         1.   Importo apimtis

               (21)

               Remiantis Eurostato duomenimis, nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos apimtis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelė. Per PTL importo iš Indijos apimtis buvo 31 tona, t. y. mažiau kaip 0,1 % Sąjungos suvartojimo per PTL:

                           (tonomis)

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Indija

                           3

                           4

                           19

                           31

                              Nagrinėjamojo produkto importas iš Indijos, šaltinis – „Comext“.

               (22)

               Tačiau remiantis patikrintais duomenimis trys atrinktos bendrovės per PTL į Sąjungą išsiuntė daug didesnį kiekį nagrinėjamojo produkto nei Eurostato nurodytas kiekis. Atsižvelgiant į tai primenama, kad atliekant pradinį tyrimą importuotojai pateikė informacijos, iš kurios buvo matyti, kad tam tikras iš Indijos nupirktas nagrinėjamojo produkto kiekis nebuvo išleistas į laisvą apyvartą Sąjungos rinkoje, bet buvo laikomas muitinės sandėliuose ir parduotas jūrų laivams arba atviroje jūroje esančioms platformoms. Šį teiginį atliekant dabartinį tyrimą pakartojo vienas skundą pateikęs gamintojas. Kadangi atliekant tyrimą uosto prekiautojai nebendradarbiavo, šis teiginys negalėjo būti patikrintas. Tačiau remiantis atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktu pirkėjų sąrašu buvo akivaizdu, kad dauguma pirkėjų iš tiesų buvo laivų ir jūrinių platformų tiekėjai Sąjungos uostuose. Remiantis tuo, kas išdėstyta, akivaizdu, kad statistiniai duomenys ir pateikti duomenys skiriasi dėl minėtų pardavimų.

               (23)

               Reikėtų taip pat paminėti, kad prašyme dėl priemonių galiojimo termino peržiūros buvo pateikti įtarimai dėl priemonių vengimo. Dėl to pareiškėjas teigė, kad iš Indijos į Sąjungą įvežtas tam tikras kiekis sintetinio pluošto virvių, priskiriamų KN 5609 pozicijai (virvių, virvelių, lynų arba trosų […] gaminiai), kuriai priskiriamiems produktams priemonės netaikomos. Tačiau pareiškėjo teiginiui pagrįsti, atliekant šį tyrimą, nebuvo pateikta jokios informacijos.

               (24)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad per PTL iš Indijos į Sąjungos muitų teritoriją faktiškai importuota 31 tona nagrinėjamojo produkto. Dėl patikrinto trijų atrinktų Indijos gamintojų eksportui į Sąjungos uostus parduoto kiekio, kuris nebuvo išleistas į laisvą apyvartą Sąjungos rinkoje: šis parduotas kiekis laikomas Indijos eksporto į kitas trečiąsias šalis dalimi.

               (25)

               Atsižvelgiant į tai, kad importo iš Indijos į Sąjungą apimtis buvo nedidelė, ja nebuvo galima pagrįsti tipiškos analizės dėl dempingo arba žalos tęsimosi tikimybės. Iš tiesų, atsižvelgiant į tokią nedidelę faktinę importo apimtį, negalima daryti išvados, kad per PTL iš Indijos buvo vykdomas žalingas dempingas. Todėl atliekant šią analizę daugiausia dėmesio skirta dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybei, jeigu priemonės nustotų galioti.

         2.   Tikėtina importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

   2.1.   Gamybos pajėgumai

               (26)

               Buvo nagrinėjama, ar nagrinėjamojoje šalyje yra nepanaudotų gamybos pajėgumų, dėl kurių galėtų būti atnaujintas eksportas dempingo kainomis, jeigu priemonės būtų panaikintos.

               (27)

               Nustatyta, kad trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai 2007 m. – PTL labai padidėjo, o pajėgumų panaudojimas tuo pačiu metu sumažėjo. Per PTL nepanaudoti trijų bendrovių pajėgumai sudarė beveik 75 % Sąjungos suvartojimo. Tai reiškia, kad eksporto į Sąjungą apimtis greičiausiai padidėtų, jeigu priemonės nustotų galioti.

               (28)

               Dėl kitų Indijos sintetinio pluošto virvių gamintojų: žinoma, kad bendrovė „Garware“, kuri nustojo bendradarbiauti pasibaigus atrankos etapui, yra svarbus gamintojas, kurio gamybos pajėgumai, remiantis jo oficialia interneto svetaine, yra dideli. Be to, prašyme dėl priemonių galiojimo termino peržiūros nurodyti kiti keturi dideli Indijos gamintojai. Dar yra keletas vidutinių ir mažų Indijos gamintojų, kurie iš esmės vykdė pardavimą vidaus rinkoje. Kadangi šie Indijos gamintojai nebendradarbiavo, jų gamybos pajėgumai nėra žinomi. Tačiau galima manyti, kad jų tendencija panaši į bendradarbiaujančių bendrovių, vadinasi šie gamintojai taip pat turi nepanaudotų pajėgumų.

               (29)

               Atskleidus nustatytus faktus visi atrinkti Indijos gamintojai pareiškė nesutinkantys su duomenimis apie jų bendrus nepanaudotus pajėgumus. Tačiau šiuos duomenis faktiškai pateikė pačios bendrovės, be to, jie buvo patikrinti atliekant patikrinimą vietoje kiekvienoje bendrovėje. Todėl šie teiginiai buvo atmesti.

         2.2.   Pardavimo Sąjungos uostuose ir kitose eksporto rinkose apimtis

               (30)

               Trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo eksportui į kitas trečiąsias šalis apimtis, įskaitant Sąjungos uostuose parduotą kiekį, kuris neįvežamas į Sąjungos muitų teritoriją, yra didelė ir nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo apie 80 %, taip sudarydama beveik pusę viso eksportuojančių gamintojų parduoto kiekio per PTL.

               (31)

               Nustačius pradines priemones į Sąjungą faktiškai nustota importuoti. Tačiau būtina pažymėti, kad atrinktų eksportuotojų pardavimo eksportui į Sąjungos uostus apimtis itin padidėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu – nuo 61 tonos iki 785 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad faktiškai importuoti į Sąjungą produktai parduodami per tuos pačius pardavimo kanalus kaip Sąjungos uostuose parduoti produktai, ši didėjanti pardavimo eksportui apimtis šalia Sąjungos rinkos gali reikšti, kad nenustačius priemonių atrinktų Indijos gamintojų (ir galbūt taip pat kitų) nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis per trumpą laikotarpį gali padidėti.

               (32)

               Atsižvelgiant į minėtą Indijos gamintojų eksporto orientavimą ir didėjantį jų įsitvirtinimą Sąjungos uostuose, galima daryti išvadą, jog labai tikėtina, kad, jeigu priemonės nustotų galioti, Indijos eksporto į Sąjungą apimtis labai padidėtų.

               (33)

               Paskelbus peržiūros išvadas, Indijos gamintojas nurodė, kad Indijos eksportas gerai paskirstytas visame pasaulyje, tarp augimo potencialo turinčių rinkų, todėl eksportas į Sąjungą didele apimtimi nebūtų atnaujintas, jeigu priemonės nustotų galioti. Pripažįstama, kad kai kurie Indijos gamintojai galėjo skirstyti pardavimą eksportui į skirtingas rinkas. Tačiau tai negali būti laikoma pakankama priežastimi keisti minėtais nustatytais faktais pagrįstas išvadas.

         2.3.   Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir normaliosios vertės santykis

               (34)

               Preliminarus dempingas buvo apskaičiuotas remiantis patikrinta trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimo Sąjungos uostuose apimtimi, kuri, nors manoma, kad ji sudaro dalį pardavimo eksportui į kitas trečiąsias šalis, yra geras galimų Indijos sintetinio pluošto virvių kainų rodiklis netaikant muitų. Normaliosios vertės nustatytos remiantis kainomis Indijos vidaus rinkoje. Remiantis šiais rodikliais dempingas nustatytas dviem iš trijų atrinktų Indijos gamintojų. Nustatyti vidutiniškai 10 % dempingo skirtumai, kurie gali būti laikomi dideliais, net jei jie yra daug mažesni už tuos, kurie nustatyti atliekant pradinį tyrimą.

               (35)

               Palyginus trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų kainas kitų trečiųjų šalių rinkose (išskyrus pardavimą Sąjungos uostuose) su šių gamintojų vidaus rinkos kainomis gautas panašus rezultatas, nors tuo remiantis nustatyti dempingo skirtumai buvo mažesni.

               (36)

               Atskleidus šio tyrimo nustatytus faktus, vienas Indijos gamintojas teigė, kad jokio dempingo, susijusio su importu iš Indijos į Sąjungą, nenustatyta. Tačiau į Sąjungą faktiškai nebuvo importuojama taip pat. Be to, dempingas nustatytas tiek pardavimo Sąjungos uostuose, tiek pardavimo kitoms trečiosioms šalims atžvilgiu. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (37)

               Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad atliekant šią peržiūrą nustatyti dempingo skirtumai negali būti laikomi dideliais, lyginant juos su taikomomis muitų normomis, atsižvelgiant į didelį Sąjungos ir Azijos darbo sąnaudų skirtumą. Tačiau reikėtų pažymėti, kad Sąjungos darbo sąnaudos nėra reikšmingos skaičiuojant dempingo skirtumą.

         3.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

               (38)

               Remiantis minėta analize padaryta išvada, kad eksportuojantys gamintojai turi didžiulį gamybos potencialą iš naujo pradėti eksportuoti į Sąjungą, jeigu priemonės nustotų galioti. Dėl kainų: nustatyta, kad du atrinkti eksportuotojai kitoms trečiosioms šalims pardavinėjo dempingo kainomis. Be to, taip pat atsižvelgiant į nustojusią bendradarbiauti bendrovę „Garware“, skunde nurodyti penki kiti dideli eksportuojantys gamintojai, kurie, kaip galima manyti remiantis turima informacija, laikosi bendrovių, kurios, kaip nustatyta, pardavinėjo kitoms trečiosioms šalims dempingo kainomis, tendencijos.

               (39)

               Dėl strateginio Indijos eksportuojančių gamintojų suinteresuotumo Sąjungos rinka, kurį rodo didėjanti pardavimo eksportui į Sąjungos uostus apimtis, ir esamų didelių nepanaudotų pajėgumų tikėtina, kad jie vėl pradėtų eksportuoti į Sąjungą didele apimtimi, jeigu priemonės nustotų galioti. Atsižvelgiant į Indijos eksportuotojų kainodarą trečiųjų šalių rinkose labai tikėtina, kad vėl būtų vykdomas eksportas dempingo kainomis. Todėl daroma išvada, kad nustojus galioti priemonėms dempingas greičiausiai pasikartotų.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

               (40)

               Visą Sąjungos produkciją pagaminantys Sąjungos gamintojai yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Sąjungos gamintojų gali būti apytikriai keturiasdešimt.

               (41)

               Penkiolika Sąjungos gamintojų, kurių vardu prašymą atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikė skundą pateikusi asociacija, ir trys kiti Sąjungos gamintojai pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją atrankai. Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, išsamiai nagrinėti atrinkti penki gamintojai, sudarantys apie 40 % Sąjungos pramonės. Atrinktos šios bendrovės:

                           —

                           Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalija);

                           —

                           Eurorope SA (Graikija);

                           —

                           Lanex A.S. (Čekija);

                           —

                           Lankhorst Euronete Ropes (Portugalija);

                           —

                           Teufelberger Ges.m.b.H. (Austrija).

               (42)

               Kaip jau minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, per PTL aštuoniolikos bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų produkcija sudarė 78 % visos Sąjungos produkcijos.

         E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

               (43)

               Sintetinio pluošto virvių Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi (įskaitant nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimą, nustatytą skundą pateikusios asociacijos) ir visu importu į Sąjungą pagal Eurostato duomenis.

               (44)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima nustatyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 7 %. Visų pirma po padidėjimo 16 % 2006–2007 m. suvartojimas 2007 m. – PTL sumažėjo 20 %.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                           34 318

                           39 816

                           36 777

                           31 944

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              116

                              107

                              93

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai), skundo pateikėjas (neatrinkti Sąjungos gamintojai), Eurostatas (importas).

         2.   Importas iš Indijos

               (45)

               Kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, faktinis importas iš Indijos į Sąjungą per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelis dėl taikomų veiksmingų antidempingo priemonių.

               (46)

               Tačiau, kaip paaiškinta 22 konstatuojamojoje dalyje, Indijos gamintojai vis labiau įsigali šalia Sąjungos rinkos vykdydami pardavimą eksportui į Sąjungos uostus, kuriam netaikomas muitinis įforminimas, taigi ir minėti antidempingo muitai.

         3.   Indijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos ir apimtis

               (47)

               Kadangi faktinis importas iš Indijos į Sąjungą buvo nedidelis, buvo palygintos Indijos eksporto į kitas trečiąsias šalis (įskaitant pardavimo eksportui į Sąjungos uostus, kuriam netaikomi antidempingo muitai) kainos ir Sąjungos pardavimo, vykdomo atrinktų Sąjungos pramonės gamintojų, kainos.

               (48)

               Tuo remiantis nustatyta, kad Indijos eksportas į kitas trečiąsias šalis vykdytas daug mažesnėmis pardavimo kainomis nei Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Taigi nustatytas kainų skirtumas buvo 46 % dydžio ir vidutiniškai sudarė 18 %.

               (49)

               Indijos pardavimo eksportui į kitas trečiąsias šalis vertė nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo daugiau kaip 30 %. Toks pardavimas per PTL sudarė beveik pusę visos atrinktų Indijos eksportuojančių gamintojų apyvartos.

         4.   Importas iš kitų šalių

               (50)

               Nepaisant 7 % sumažėjusio suvartojimo Sąjungos rinkoje, importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 18 %. Taigi šio importo rinkos dalis padidėjo 17–22 %.

               (51)

               Reikėtų pažymėti, kad importas iš Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 46 % ir sudarė 8,6 % rinkos dalį (2006 m. – 5,5 %). Nors dėl bendro pobūdžio Eurostato duomenų, kurie nėra suskirstyti pagal konkrečių rūšių produktus, negalima atlikti tikslaus palyginimo, nustatyta, kad vidutinė importo iš Kinijos į Sąjungą kaina yra daug didesnė nei vidutinė Indijos pardavimo eksportui kaina. Be to, atrodo, kad vidutinė importo iš Kinijos kaina atitinka Sąjungos pramonės kainas.

               (52)

               Importo iš Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) į Sąjungą rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat buvo apie 3 % dydžio. Be to, šio importo apimtis sumažėjo 6 % atitinkamai mažėjant suvartojimui.

               (53)

               Importas iš kitų trečiųjų šalių per PTL sudarė mažiau nei 2 % rinkos dalies sintetinio pluošto virvių Sąjungos rinkoje.

         5.   Ekonominė Sąjungos pramonės padėtis

   5.1.   Preliminarios pastabos

               (54)

               Išanalizuoti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje išvardyti žalos rodikliai. Pardavimo apimties ir Sąjungos gamintojų rinkos dalies rodikliai išanalizuoti remiantis visų Sąjungos gamintojų, t. y. Sąjungos pramonės, pateiktais duomenimis. Nagrinėjant kitus žalos rodiklius remtasi atrinktų Sąjungos gamintojų pateikta informacija, patikrinta kiekvienos bendrovės patalpose, kaip nurodyta 15 konstatuojamojoje dalyje. Kaip jau minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, vienas Sąjungos gamintojas veiklą pradėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu, todėl jo duomenys nebuvo naudojami analizuojant žalos rodiklių tendencijas, siekiant išvengti šių tendencijų iškraipymo.

         5.2.   Sąjungos pramonės pardavimo apimtis

               (55)

               Sąjungos pramonės pardavimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 %. Kaip jau minėta 44 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 7 %, labiausiai 2007 m. Reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonės pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje mažėjo greičiau nei suvartojimas.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis (tonomis)

                           28 393

                           32 161

                           28 911

                           24 955

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              113

                              102

                              88

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai), skundo pateikėjas (neatrinkti Sąjungos gamintojai).

         5.3.   Sąjungos pramonės rinkos dalis

               (56)

               Dėl ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje ir lentelėje nurodytų pokyčių 2006 m. – PTL sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Nuolat mažėjanti Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4,6 procentinio punkto:

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Sąjungos pramonės rinkos dalis ( %)

                           82,7 %

                           80,8 %

                           78,6 %

                           78,1 %

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai), skundo pateikėjas (neatrinkti Sąjungos gamintojai).

               (57)

               Reikėtų pažymėti, kad minėtą rinkos dalį Sąjungos pramonė iš esmės prarado dėl padidėjusios importo iš Kinijos rinkos dalies (žr. 50 konstatuojamąją dalį).

         5.4.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (58)

               Kintant pardavimo apimčiai atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos apimtis sumažėjo panašiai, 17 % nagrinėjamuoju laikotarpiu. Per tą patį laikotarpį gamybos pajėgumai padidėjo 5 %. Todėl 2008 m. – PTL 20 % sumažėjo pajėgumų naudojimas.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Gamyba (tonomis)

                           11 229

                           12 286

                           12 150

                           9 372

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              109

                              108

                              83

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           21 510

                           23 467

                           23 278

                           22 480

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              109

                              108

                              105

                           Pajėgumų naudojimas ( %)

                           52,2 %

                           52,4 %

                           52,2 %

                           41,7 %

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              100

                              100

                              80

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).

         5.5.   Atsargos

               (59)

               Dėl atsargų: apskritai sintetinio pluošto virvių gamintojai išlaikė gana mažą atsargų lygį, nes dauguma produkcijos gaminama pagal užsakymą. Būtų galima pažymėti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, ypač per PTL, vidutinės atsargos sumažėjo daugiausia dėl sumažėjusios sintetinio pluošto virvių gamybos.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                           1 073

                           982

                           1 156

                           905

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              92

                              108

                              84

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).

         5.6.   Pardavimo kainos

               (60)

               Vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų Sąjungoje parduodamo panašaus produkto kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, visų pirma 2007 m. – PTL, šiek tiek padidėjo:

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Vidutinė Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kaina (EUR už toną)

                           5 268

                           5 229

                           5 670

                           5 766

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              99

                              108

                              109

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).

               (61)

               Tačiau reikėtų pažymėti, kad nurodyta vidutinė pardavimo kaina apskaičiuota remiantis visų rūšių produktais, įskaitant didžiausios vertės sintetinio pluošto virves, pavyzdžiui, sintetinio pluošto virves, pagamintas iš žaliavos pavadinimu „Dyneema“. Šių skirtingų rūšių produktų kainų skirtumas tikrai didelis (žr. 19 konstatuojamąją dalį). Per pastaruosius metus Sąjungos pramonė padidino didesnės vertės produktų gamybą. Taigi tokios sintetinio pluošto virvės sudaro vis didesnę jos produktų asortimento dalį. Šie naujausi su produktų asortimentu susiję pokyčiai yra viena iš priežasčių, dėl kurios padidėjo vidutinės Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos.

         5.7.   Pelningumas

               (62)

               Iš dalies dėl taikomų veiksmingų priemonių ir iš dalies dėl įvairaus produktų asortimento atrinkti Sąjungos gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo išlaikyti beveik vienodą ir teigiamą pelningumo lygį:

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Sąjungos pramonės pelningumas ( %)

                           9,7 %

                           11,1 %

                           10,0 %

                           12,4 %

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              115

                              104

                              128

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).

         5.8.   Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (63)

               2006–2007 m. investicijos buvo gana didelės, vėliau jos perpus sumažėjo. Per PTL investicijų faktiškai nebuvo.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Grynosios investicijos (EUR)

                           3 574 130

                           3 886 212

                           1 941 222

                           168 877

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              109

                              54

                              5

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).

         5.9.   Investicijų grąža

               (64)

               Pelningumui iš esmės nekintant investicijų grąža per visą nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Investicijų grąža ( %)

                           21,4 %

                           25,5 %

                           26,1 %

                           28,4 %

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              119

                              122

                              132

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).

         5.10.   Grynųjų pinigų srautas

               (65)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko beveik nepakitęs:

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Grynųjų pinigų srautas (EUR)

                           6 033 496

                           7 973 188

                           7 790 847

                           6 911 360

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              132

                              129

                              115

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).

         5.11.   Užimtumas, našumas ir darbo sąnaudos

               (66)

               Atrinktų Sąjungos darbuotojų užimtumo padėties 2006–2008 m. raida buvo teigiama. Tačiau 2008 m. – PTL užimtumas sumažėjo dėl rinkoje sumažėjusios paklausos. Sumažėjus paklausai, dėl kurios sumažėjo gamyba, 2008 m. – PTL taip pat sumažėjo našumas. Metinės darbo sąnaudos vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos iki 2008 m. didėjo, o per PTL šiek tiek sumažėjo.

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Užimtumas (darbuotojai)

                           638

                           665

                           685

                           623

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              104

                              107

                              98

                           Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (EUR)

                           12 851

                           13 688

                           14 589

                           14 120

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              107

                              114

                              110

                           Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

                           17,6

                           18,4

                           17,7

                           15,0

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              105

                              101

                              85

                              Šaltinis: tyrimas (atrinkti Sąjungos gamintojai).

         5.12.   Augimas

               (67)

               2006 m. – PTL, kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 7 % (žr. 44 konstatuojamąją dalį), Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 12 %, o rinkos dalis – 6 procentiniais punktais (žr. 55 ir 56 konstatuojamąsias dalis). Tačiau, nors dėl taikomų priemonių faktinio importo iš Indijos apimtis buvo nedidelė, importo iš kitų šalių apimtis padidėjo 18 % (daugiausia dėl importo iš KLR), o jos rinkos dalis padidėjo dar 5 procentiniais punktais (žr. 50 konstatuojamąją dalį). Todėl daroma išvada, kad Sąjungos pramonei didesnį poveikį turėjo sumažėjęs suvartojimas, dėl kurio jos pardavimo apimtis sumažėjo daug labiau nei kitų rinkos veikėjų.

         5.13.   Dempingo skirtumo dydis

               (68)

               Dėl to, kad per PTL nagrinėjamojo produkto importas iš Indijos buvo nedidelis, nebuvo galima nustatyti faktinio importo iš Indijos dempingo skirtumo. Tačiau reikėtų pažymėti, kad Indijos eksportas į Sąjungos uostus, kuriam netaikomas muitinis įforminimas, labai padidėjo, be to, nustatyta, kad dalis šio pardavimo buvo vykdoma dempingo kainomis.

         5.14.   Atsigavimas po buvusio dempingo

               (69)

               Buvo analizuojama, ar Sąjungos pramonė vis dar atsigauna po buvusio dempingo poveikio. Padaryta išvada, kad Sąjungos pramonė jau sugebėjo iš esmės atsigauti po tokio poveikio, nes ilgą laiką buvo taikomos veiksmingos antidempingo priemonės.

         5.15.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

               (70)

               Dėl to, kad importuojamoms Indijos kilmės sintetinio pluošto virvėms buvo taikomi veiksmingi antidempingo muitai, atrodo, kad Sąjungos pramonė sugebėjo iš esmės atsigauti po buvusio žalingo dempingo poveikio.

               (71)

               Vis dėlto negalima daryti išvados, kad Sąjungos pramonės padėtis tvirta. Nors tam tikri žalos rodikliai, susiję su finansine Sąjungos gamintojų padėtimi (visų pirma, pelningumu, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautu) rodo gana tvirtą padėtį, kiti žalos rodikliai (visų pirma pardavimo apimtis ir rinkos dalis, gamyba ir pajėgumų naudojimas ir investicijos) aiškiai rodo, kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje vis dar buvo gana pažeidžiama. Atskleidus šio tyrimo nustatytus faktus, vienas Indijos gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonei per PTL žala nebuvo daroma. Atsižvelgiant į tai reikėtų pažymėti, kad neteigta, jog Sąjungos pramonei per PTL buvo daroma materialinė žala. Remiantis šios peržiūros nustatytais faktais padaryta išvada buvo ta, kad kai kurie rodikliai rodė gana tvirtą padėtį, tačiau iš kitų rodiklių buvo matyti žalos požymių.

               (72)

               Kai kurios šalys teigė, kad kai kurių žalos rodiklių neigiamos tendencijos susijusios ne su importu iš Indijos, o su pasauline ekonomikos krize ir padidėjusia importo iš Kinijos rinkos dalimi. Atsižvelgiant į tai reikėtų pažymėti, kad neigiama tam tikrų rodiklių raida nebuvo priskirta beveik nevykdytam importui iš Indijos. Be to, nagrinėtas padidėjęs importas iš Kinijos ir nustatyta, kad jis neturėjo jokio poveikio žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės analizei.

               (73)

               Atsižvelgiant į Sąjungos pramonės gyvybingumą apskritai būtina pažymėti, kad dėl palaipsniui rinkai (tiek Sąjungos, tiek trečiųjų šalių rinkoms) pristatomų įvairių didelės vertės produktų bus ilgam laikotarpiui užtikrintas Sąjungos pramonės konkurencingumas, nes pasaulio rinkoje tokios aukštos kokybės sintetinio pluošto virves gaminančių gamintojų šiuo metu nėra daug.

         F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (74)

               Kaip minėta 25 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į nedidelę nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos apimtį per PTL, atliekant analizę didžiausias dėmesys buvo skirtas dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybei.

               (75)

               Kaip jau išsamiai aprašyta 26–28 konstatuojamosiose dalyse, Indijos eksportuojančių gamintojų nepanaudoti pajėgumai yra dideli. Be to, kaip paaiškinta 30–32 konstatuojamosiose dalyse, Indijos eksportuojantys gamintojai turi aiškų tikslą ir paskatą savo produktus eksporto rinkose parduoti dideliu kiekiu. Kaip minėta 31 konstatuojamojoje dalyje, Indijos gamintojai vis labiau ir dažniau įsitvirtina Sąjungos uostuose. Todėl galima daryti išvadą, kad netrukus importas iš Indijos į Sąjungą greičiausiai taptų didelis, jeigu priemonės nustotų galioti.

               (76)

               Kaip minėta 34 ir 35 konstatuojamosiose dalyse, nenustačius priemonių importas iš Indijos greičiausiai būtų atnaujintas dempingo kainomis. Be to, kaip teigta 47 ir 48 konstatuojamosiose dalyse, buvo taip pat nustatyta, kad Indijos gamintojų pardavimo kaina vidutiniškai 18 % mažesnė nei Sąjungos pramonės kainos (ir toks kainų skirtumas gali būti 46 % dydžio), o tai reiškia, kad nenustačius priemonių Indijos gamintojai greičiausiai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportuotų daug mažesnėmis kainomis nei Sąjungos pramonės kainos, t. y. jie greičiausiai priverstinai mažintų Sąjungos gamintojų pardavimo kainas.

               (77)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad nenustačius priemonių labai tikėtina, kad nagrinėjamasis produktas iš Indijos būtų vėl importuojamas dideliu kiekiu ir tokiomis kainomis, dėl kurių būtų priverstinai itin mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

               (78)

               Atsižvelgiant į gana pažeidžiamą Sąjungos pramonės padėtį, kaip paaiškinta 71 ir 72 konstatuojamosiose dalyse, galimas atnaujintas didelis importas iš Indijos dempingo kainomis, dėl kurių būtų priverstinai mažinamos Sąjungos kainos, greičiausiai turėtų žalingo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai. Visų pirma dėl atnaujinto didelio importo dempingo kainomis greičiausiai dar labiau sumažėtų Sąjungos pramonės rinkos dalis ir pardavimo apimtis, o taip pat ir gamyba bei užimtumas. Dėl šios priežasties ir dėl didelio kainų spaudimo, susijusio su importu, dėl kurio priverstinai mažinamos Sąjungos gamintojų pardavimo kainos, sparčiai itin pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis.

               (79)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, jeigu priemonės nustos galioti, yra tikimybė, jog dėl atnaujinto nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos dempingo kainomis bus iš naujo daroma žala.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   Preliminarios pastabos

               (80)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams.

               (81)

               Sąjungos interesai buvo nustatyti įvertinus įvairius visų susijusių dalyvių, t. y. Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų, prekiautojų, didmenininkų ir pramonės naudotojų, interesus.

               (82)

               Reikėtų priminti, kad atliekant ankstesnius tyrimus laikyta, jog priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra priemonių galiojimo termino peržiūra, todėl analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau taikomos.

               (83)

               Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės, esama svarių priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju tolesnis priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.

         2.   Sąjungos pramonės interesai

               (84)

               Kaip jau minėta 56 ir 73 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos pramonė sugebėjo išlaikyti, nors ir mažėjančią, rinkos dalį, pristatydama aukštos klasės sintetinio pluošto virves ir taip paįvairindama savo produktų asortimentą. Todėl galima manyti, kad Sąjungos pramonė išliko struktūriškai gyvybinga.

               (85)

               Atsižvelgiant į 70–72 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties ir remiantis teiginiais, susijusiais su žalos pasikartojimo tikimybės analize, kaip paaiškinta 74–79 konstatuojamosiose dalyse, taip pat galima manyti, kad Sąjungos pramonės finansinė padėtis greičiausiai pablogėtų, jeigu antidempingo muitai nustotų galioti, ir dėl to pasikartotų materialinė žala.

               (86)

               Iš tikrųjų, atsižvelgiant į numatomą nagrinėjamojo produkto importo iš Indijos apimtį ir kainas, Sąjungos pramonė patirtų didelę riziką. Kaip paaiškinta 78 konstatuojamojoje dalyje, dėl tokio importo Sąjungos pramonės rinkos dalis, pardavimo apimtis ir užimtumas dar labiau sumažėtų, be to, būtų mažinamos jos kainos, dėl ko galiausiai sumažėtų jos pelningumas, kuris pasiektų panašų neigiamą lygį, nustatytą atliekant pradinį tyrimą.

               (87)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kadangi nepateikta jokių kitų įrodymų, daroma išvada, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas neprieštarautų Sąjungos pramonės interesams.

         3.   Nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

               (88)

               Komisija nusiuntė klausimynus dešimčiai nesusijusių importuotojų ir (arba) prekiautojų. Atsakymus pateikė tik viena iš šių bendrovių, kuri pareiškė prieštaravimą. Tačiau bendrovė susijusi su sintetinio pluošto virvių Indijos gamintoju, todėl ji negali būti laikoma nesusijusiu importuotoju. Kadangi bendrovė yra susijęs importuotojas, jos interesai iš esmės susiję su jos susijusio Indijos gamintojo interesais.

               (89)

               Šiomis aplinkybėmis daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų manoma, kad toliau taikant priemones būtų daromas iš esmės didelis neigiamas poveikis nagrinėjamiems nesusijusiems importuotojams ir (arba) prekiautojams.

         4.   Naudotojų interesai

               (90)

               Komisija išsiuntė raštą vienai nagrinėjamojo produkto pramonės naudotojų asociacijai. Nė vienas naudotojas nepateikė išsamių klausimyno atsakymų, o asociacija – rašytinių pareiškimų.

               (91)

               Atsižvelgiant į tai, kad naudotojai nebendradarbiavo, ir tai, kad antidempingo priemonių poveikis greičiausiai būtų nedidelis, palyginti su kitomis pagrindinių naudotojų sektorių, kaip antai laivų statybos, mechaninės inžinerijos ir pakrančių vandenyse veikiančių platformų, išlaidomis, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas šiems naudotojams neigiamo poveikio iš esmės neturės.

         5.   Išvada

               (92)

               Galima tikėtis, kad toliau taikant priemones bus užtikrinta, kad per trumpą laikotarpį Sąjungos rinkoje nebūtų atnaujintas didelės apimties importas iš Indijos dempingo kainomis. Todėl Sąjungos pramonei toliau bus naudingos konkurencinės sąlygos Sąjungos rinkoje ir sumažėjusi įmonių uždarymo bei mažėjančio užimtumo rizika. Be to, manoma, kad dėl teigiamo priemonių taikymo poveikio bus užtikrintos sąlygos Sąjungos pramonei kurti naujoviškus pažangiųjų technologijų produktus, skirtus naujoms ir specialioms paskirtims.

               (93)

               Reikėtų taip pat pažymėti, kad išnagrinėjus Sąjungos importuotojų ir (arba) prekiautojų, taip pat naudotojų interesus, nenustatyta jokių įtikinamų priežasčių, rodančių, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų didelio neigiamo poveikio.

               (94)

               Atsižvelgiant į pateiktas išvadas dėl tolesnio priemonių taikymo poveikio skirtingiems Sąjungos rinkos veikėjams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neprieštarauja Sąjungos interesams.

         H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (95)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, t. y. inter alia didžiulius nepanaudotus Indijos gamintojų pajėgumus, aiškų eksporto orientavimą ir vis didėjantį įsitvirtinimą šalia Sąjungos rinkos, pardavimo eksportui į kitų trečiųjų šalių rinkas kainas, kurios, kaip nustatyta, per PTL buvo mažesnės už normaliąją vertę ir daug mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, ir gana pažeidžiamą Sąjungos pramonės padėtį, tikėtina, kad Indijos vykdomas žalingas dempingas pasikartotų, jeigu priemonės nustotų galioti.

               (96)

               Visoms susijusioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones esama forma. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus, tačiau negauta jokių prieštaravimų, dėl kurių būtų pagrįstai pakeistos pateiktos išvados. Su nustatytų faktų atskleidimu susiję teiginiai aptarti atitinkamose šio reglamento konstatuojamosiose dalyse.

               (97)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikėtų toliau taikyti Reglamentu (EB) Nr. 1736/2004 nustatytas antidempingo priemones, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.

               (98)

               Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad nustatyta žalingo dempingo pasikartojimo tikimybė, atliekant šį tyrimą buvo nustatytos konkrečios aplinkybės, visų pirma ilgas taikomų priemonių galiojimo terminas, kuris jau kartą pratęstas, ir labai maža faktinio importo iš Indijos apimtis, kaip nurodyta 21–24 konstatuojamosiose dalyse. Į šiuos faktus reikėtų tinkamai atsižvelgti toliau pratęsiant antidempingo priemonių galiojimo terminą, kuris turėtų būti treji metai. Atskleidus nustatytus faktus pareiškėjas teigė, kad priemonės turėtų būti pratęstos penkeriems metams ir kad pateikta trumpesnio termino priežastis nepasiteisins.

               (99)

               Paprastai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį priemonių galiojimo terminas pratęsiamas penkerių metų laikotarpiui. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje buvo vis dar pažeidžiama. Kaip nustatyta atliekant pradinį tyrimą, Sąjungos pramonė ilgą laiką turėjo finansinių sunkumų. Todėl ji vis dar visiškai neatsigavo po žalingo dempingo. Vis dėlto kai kurie žalos rodikliai rodė, kad dėl priemonių nustatymo tam tikrais atvejais padėtis jau gerokai pagerėjo. Išanalizavus šią sudėtingą padėtį daroma išvada, kad visiškas tvirtas atsigavimas po bet kokio buvusio žalingo dempingo poveikio tikėtinas per trumpesnį nei įprastą penkerių metų laikotarpį. Nustatyta, kad atsižvelgiant į bendrą žalos analizę ir tikėtinus rinkos pokyčius nustačius priemones, Sąjungos pramonė visiškai ekonomiškai ir finansiškai atsigauti turėtų per trejus metus. Todėl priemonių ilgesnį laikotarpį taikyti nebūtina.

               (100)

               Taigi manoma, kad priemonių galiojimo termino pratęsimas visam penkerių metų laikotarpiui nėra visapusiškai pagrįstas tyrimu nustatytais faktais, todėl priemonių galiojimo terminas turėtų būti sutrumpintas iki trejų metų.

               (101)

               1 straipsnyje nurodyta individuali antidempingo muito norma buvo nustatyta remiantis pradinio tyrimo išvadomis. Taigi ji atitinka nagrinėjamos bendrovės padėtį, nustatytą atliekant minėtą tyrimą. Todėl ši muito norma (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikoma tik tiems importuojamiems Indijos kilmės produktams, kuriuos pagamino nagrinėjamoji bendrovė, t. y. nurodytas konkretus juridinis asmuo. Kitų bendrovių, kurios konkrečiai nepaminėtos 1 straipsnyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėta bendrove, pagamintiems importuojamiems produktams ši norma netaikoma; jiems galioja visos šalies mastu taikomas muitas.

               (102)

               Visi prašymai taikyti individualiai bendrovei nustatytą antidempingo muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai, nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei pardavimu eksportui, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjektų pasikeitimas. Prireikus šis reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomi individualūs muitai, sąrašą,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Indijos kilmės virvėms, virvelėms, lynams ir trosams, pintiems arba nepintiems, apipintiems arba neapipintiems, įmirkytiems arba neįmirkytiems, padengtiems arba nepadengtiems, aptrauktiems arba neaptrauktiems guma arba plastikais, iš polietileno arba polipropileno, išskyrus špagatus arba pakavimo virves, kurių ilginis tankis didesnis kaip 50 000 deciteksų (5 g/m), ir iš kitų sintetinių pluoštų, nailono, kitų poliamidų arba poliesterių, kurių ilginis tankis didesnis kaip 50 000 deciteksų (5 g/m), kurių KN kodai šiuo metu yra 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ir 5607 50 19, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

               Bendrovė

               Muito norma

               Papildomas TARIC kodas

               Garware Wall Ropes Ltd

               53,0 %

               8755

               Visos kitos bendrovės

               82,0 %

               8900

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas trejus metus.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2010 m. gruodžio 20 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininké

         J. SCHAUVLIEGE

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 183, 1998 6 26, p. 1.

      (3)  OL L 311, 2004 10 8, p. 1.

      (4)  OL C 240, 2009 10 7, p. 6.


title: 2013 m. vasario 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 170/2013, kuriuo dėl Kroatijos įstojimo nustatomos cukraus sektoriaus pereinamojo laikotarpio priemonės

text:
27.2.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 55/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 170/2013
   2013 m. vasario 25 d.
   kuriuo dėl Kroatijos įstojimo nustatomos cukraus sektoriaus pereinamojo laikotarpio priemonės
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Kroatijos stojimo sutartį, ypač į jos 3 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į Kroatijos stojimo aktą, ypač jo 41, 16 straipsnius kartu su IV priedo 3 skirsnio a dalies 4 punktu ir jo 18 straipsnį kartu su V priedo 4 skirsnio II dalimi,
   kadangi:

               (1)

               cukraus sektoriaus rinkos gamybos ir prekybos tvarkos taisyklės, Kroatijos stojimo aktu įterptos į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), turėtų būti taikomos nuo 2013 m. liepos 1 d., jei tą dieną įsigalios Stojimo aktas. Tačiau 2012–2013 prekybos metais visa Kroatijos cukraus produkcija iš cukrinių runkelių bus pagaminta taikant nacionalinę tvarką. Todėl būtina nustatyti pereinamojo laikotarpio priemones, taikytinas pereinant nuo Kroatijoje galiojančios gamybos ir prekybos tvarkos prie numatytosios Reglamente (EB) Nr. 1234/2007. Taigi 2012–2013 prekybos metais Kroatijoje Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 49, 50, 51 straipsnių, 55 straipsnio 1 dalies b punkto ir 56 straipsnio nuostatos dėl minimalių cukrinių runkelių kainų, tarpšakinių prekybos susitarimų, gamybos mokesčio, kvotų sistemos ir kvotų skyrimo neturėtų būti taikomos;

               (2)

               remiantis Stojimo aktu, Kroatijai ne ilgesniam kaip trejų prekybos metų laikotarpiui nustatoma 40 000 tonų rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus metinė importo kvota taikant 98 EUR už toną importo mokestį;

               (3)

               importo licencijos, išduotos pagal tarifines kvotas, kurias leidžiama naudoti pagal šį reglamentą, turėtų būti rezervuotos Kroatijos patvirtintoms nuolatinėms rafinavimo įmonėms;

               (4)

               egzistuoja nemaža cukraus sektoriaus rinkos sutrikdymo rizika, kurią kelia spekuliavimo tikslais į Kroatiją iki jos įstojimo į Sąjungą įvežami produktai. Todėl reikia priimti perėjimą lengvinančių nuostatų, kad būtų išvengta šio produktų judėjimo spekuliavimo tikslais arba kitų rinkos trikdžių. Kad būtų atsižvelgta į cukraus sektoriaus ypatumus, būtina patvirtinti atskiras taisykles;

               (5)

               reikėtų nustatyti atitinkamas priemones, kad veiklos vykdytojai negalėtų išvengti mokesčių taikymo tam tikriems laisvoje apyvartoje esantiems cukraus produktams nustačius prekėms, kurios jau buvo išleistos į laisvą apyvartą 2013 m. birželio 30 d. sudėties Sąjungoje arba Kroatijoje prieš įstojimą, sąlyginio neapmokestinimo režimą, kai prekės yra atiduotos laikinai saugoti arba joms taikomas vienas iš režimų ar procedūrų, nurodytų 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 4 straipsnio 15 dalies b punkte ir 16 straipsnio b–g punktuose;

               (6)

               remiantis Stojimo aktu, už cukraus ir izogliukozės atsargų kiekius, kurie viršija įprastines perkeliamąsias atsargas, Kroatija turi sumokėti mokestį į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą;

               (7)

               perteklinių atsargų kiekį turėtų nustatyti Komisija, atsižvelgdama į Kroatijos prekybos plėtrą bei gamybos ir vartojimo tendencijas nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d. Siekiant nustatyti šį kiekį turi būti nagrinėjami ne tik cukrus ir izogliukozė, bet ir kiti produktai, kuriuose yra didelis įdėto cukraus ekvivalento kiekis, nes šiais produktais taip pat gali būti spekuliuojama. Jei iki 2014 m. spalio 31 d. iš Sąjungos rinkos nebus pašalintas nustatytas perteklinio cukraus ir izogliukozės kiekis, Kroatija turėtų prisiimti finansinę atsakomybę už atitinkamą kiekį;

               (8)

               Kroatijai nustatomo mokesčio dydis turėtų atspindėti išlaidas, susijusias su atsargų pertekliaus pasekmėmis Sąjungos cukraus rinkai. Taigi, nepašalinus perteklinių atsargų, Kroatijai nustatomas ir į Sąjungos biudžetą mokėtinas mokestis turėtų būti apskaičiuojamas pagal didžiausią teigiamą vidutinės cukraus kainos Sąjungos rinkoje ir baltojo cukraus kainos pasaulinėje rinkoje skirtumą laikotarpiu nuo 2013 m. liepos 1 d. iki 2014 m. spalio 31 d., jį padidinant 50 EUR už toną. 50 EUR už toną suma atitinka standartinį kainų valstybėse narėse nuokrypį nuo vidutinės baltojo cukraus kainos Sąjungos rinkoje pastaruosius 12 mėnesių. Šis padidinimas reikalingas atsižvelgiant į tai, kad baltojo cukraus kainos skirtinguose Sąjungos regionuose gali skirtis nuo Komisijos paskelbtos vidutinės mėnesio kainos. Apskaičiuojant minėtą skirtumą, kaina pasaulinėje rinkoje reikėtų laikyti artimiausio pristatymo mėnesio, kurį gali vykti prekyba baltuoju cukrumi, sandorių vidutinę mėnesio kainą Londono baltojo cukraus ateities sandorių rinkoje (indeksas Nr. 5);

               (9)

               tiek Sąjunga, tiek Kroatija yra suinteresuotos užkirsti kelią perteklinių atsargų kaupimui ir bet kuriuo atveju turėti galimybę nustatyti tuos veiklos vykdytojus, užsiimančius stambaus masto spekuliacine prekyba. Todėl nuo 2013 m. liepos 1 d. Kroatijai reikėtų turėti sistemą, suteikiančią galimybę nustatyti už tokią veiklą atsakingus veiklos vykdytojus arba asmenis. Ši sistema turėtų suteikti Kroatijai galimybę nustatyti ekonominės veiklos vykdytojus, kuriems tenka privačių perteklinių atsargų dalis, ir, jei įmanoma, išieškoti į Sąjungos biudžetą sumokėtas sumas. Kroatija turėtų taikyti tą sistemą, kad priverstų nustatytus veiklos vykdytojus iš Sąjungos rinkos pašalinti atitinkamą jų perteklinį kiekį. Jei už privačias perteklines atsargas atsakingi veiklos vykdytojai negali pateikti tinkamų šių atsargų pašalinimo įrodymų, būtina, kad Kroatija tokiems veiklos vykdytojams taikytų mokestį. Tikslinga nustatyti pakankamai didelę sumą, kad atitinkami veiklos vykdytojai nenorėtų laikyti savo privačių perteklinių atsargų ir taip būtų išvengta bet kokio atsargų kaupimosi Kroatijoje pavojaus. Siekiant nuoseklumo, Kroatija už nustatytas nepašalintas perteklines atsargas turėtų taikyti 500 EUR už toną (baltojo cukraus ar sausosios medžiagos ekvivalentu) mokestį. Ši suma sutampa su mokesčiu, nustatytu 2006 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 967/2006, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 išsamias nekvotinės gamybos cukraus sektoriuje įgyvendinimo taisykles (3), 3 straipsnyje. Nors prie privačių perteklinių atsargų susidarymo gali prisidėti tiek ekonominės veiklos vykdytojai, tiek namų ūkiai, greičiausiai tai bus veiklos vykdytojai, todėl netikslinga reikalauti, kad namų ūkiai prisidėtų prie šios sumos apmokėjimo;

               (10)

               kad būtų galima nustatyti perteklines atsargas ir pašalinti nustatytąsias perteklines atsargas, Kroatija turėtų pateikti Komisijai naujausius statistinius duomenis apie atitinkamų produktų prekybą, gamybą ir vartojimą, taip pat įrodymus, kad nustatytieji perteklinių atsargų kiekiai iki Komisijos nustatyto termino buvo pašalinti iš rinkos;

               (11)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   I   SKYRIUS

      PEREINAMOJO LAIKOTARPIO PRIEMONĖS, ATSIŽVELGIANT Į BŪSIMĄ KROATIJOS ĮSTOJIMĄ

      1   SKIRSNIS

         Bendro bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento taikymas cukraus sektoriuje

   1 straipsnis
   Kai kurių Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatų taikymas
   2012–2013 prekybos metais Kroatijoje Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 49, 50, 51 straipsnių, 55 straipsnio 1 dalies b punkto ir 56 straipsnio nuostatos netaikomos.
   Tačiau 56 straipsnis taikomas 2013 m. skiriamai nacionalinei kvotai, kuri bus taikoma nuo 2013–2014 prekybos metų.

      2   SKIRSNIS

         Leidimas pradėti naudoti rafinavimo įmonėms skirtas tarifines kvotas

   2 straipsnis
   Leidimas naudoti rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus importo tarifinę kvotą
   1.   2013 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d. rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus, kurio KN kodas yra 1701 14 10, bendram importo iš bet kurios trečiosios šalies kiekiui leidžiama naudoti 40 000 tonų tarifinę kvotą taikant 98 EUR už toną muitą.
   2.   2013–2014 m. ir 2014–2015 m. prekybos metais rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus, kurio KN kodas yra 1701 14 10, bendram importo iš bet kurios trečiosios šalies kiekiui leidžiama naudoti 40 000 tonų tarifinę kvotą taikant 98 EUR už toną muitą.
   3.   Pagal šį reglamentą importuojamam kiekiui nustatomas eilės numeris: 09.4367.
   3 straipsnis
   Komisijos reglamento (EB) Nr. 891/2009 (4) taikymas
   Jei 4 straipsnyje nenustatyta kitaip, importuojant cukraus kiekį, kuriam šiuo reglamentu leidžiama naudoti tarifines kvotas, taikomos Reglamente (EB) Nr. 891/2009 nustatytos importo licencijų ir tam tikrų Sąjungos tarifinių kvotų cukraus sektoriuje administravimo tvarkos taisyklės.
   4 straipsnis
   Importo licencijos
   1.   2 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų kiekių importo licencijų paraiškos pateikiamos Kroatijos kompetentingoms institucijoms.
   2.   Paraiškas importo licencijai gauti gali pateikti tik nuolatinės rafinavimo įmonės, kurios yra įsisteigusios Kroatijos teritorijoje ir kurios yra patvirtintos pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 57 straipsnį.
   3.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 891/2009 5 straipsnio 1 dalies, paraiškos šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodyto kiekio importo licencijoms gauti gali būti pateiktos tik nuo 2013 m. liepos 1 d.
   4.   Importo licencijos paraiškose ir licencijose turi būti šie įrašai:

               a)

               17 ir 18 langeliuose – žaliavinio cukraus kiekis, kuris negali viršyti 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyto kiekio;

               b)

               20 langelyje – bent vienas iš priedo A dalies įrašų;

               c)

               24 langelyje (licencijų atveju): bent vienas iš priedo B dalies įrašų.

         5.   Pagal šį reglamentą išduotos importo licencijos galioja tik importui į Kroatiją. Licencijos galioja:

               a)

               iki 2014 m. sausio 31 d. 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos tarifinės kvotos atveju;

               b)

               iki atitinkamų prekybos metų pabaigos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytos tarifinės kvotos atveju.

         II   SKYRIUS

      PEREINAMOJO LAIKOTARPIO PRIEMONĖS, SKIRTOS IŠVENGTI SPEKULIAVIMO IR RINKOS SUTRIKIMŲ

   5 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame skyriuje taikomos šios apibrėžtys:
   a)   cukrus–

               i)

               cukrinių runkelių ir cukranendrių kieto pavidalo cukrus, kurio KN kodas yra 1701;

               ii)

               cukraus sirupas, kurio KN kodai yra 1702 60 95 ir 1702 90 95;

               iii)

               inulino sirupas, kurio KN kodai yra 1702 60 80 ir 1702 90 80;

         b)   izogliukozė– produktas, kurio KN kodai yra 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 ir 2106 90 30;
   c)   perdirbti produktai– produktai, kurių ne mažiau kaip 10 % masės sudaro įdėtas cukrus ar cukraus ekvivalentas, gauti perdirbant žemės ūkio produktus;
   d)   fruktozė– chemiškai gryna fruktozė, kurios KN kodas yra 1702 50 00.

      1   SKIRSNIS

         Produktai, kuriems įstojimo dieną taikomi ypatingi muitinės režimai ir procedūros

   6 straipsnis
   Sąlyginio neapmokestinimo režimas
   Nukrypstant nuo Stojimo akto IV priedo 5 skirsnio, produktai, kurių KN kodai yra 1701, 1702, 1704, 1904, 1905, 2006, 2007, 2009, 2105 bei 2202 ir kurie 2013 m. liepos 1 d. yra Kroatijoje laikinai sandėliuojami, kaip nurodyta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 50 ir 51 straipsniuose, arba laikomi taikant kurią nors to reglamento 4 straipsnio 15 dalies b punkte ir 16 dalies b–g punktuose minimą muitinės tvarką arba procedūras, apmokestinami Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (5) I priede nurodytu importo muitu ir bet kokiu papildomu mokesčiu, taikytinu skolos muitinei atsiradimo dieną.

      2   SKIRSNIS

         Pertekliniai kiekiai

   7 straipsnis
   Perteklinių kiekių nustatymas
   1.   Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija ne vėliau kaip 2014 m. sausio 31 d. Kroatijai nustato:

               a)

               grynojo cukraus ar perdirbtuose produktuose esančio cukraus kiekį (baltojo cukraus ekvivalentu);

               b)

               izogliukozės kiekį (sausoji medžiaga);

               c)

               fruktozės kiekį,

         viršijantį kiekį, kurį 2013 m. liepos 1 d. galima pripažinti įprastomis pereinamojo laikotarpio atsargomis ir kurį Kroatija turi savo sąskaita pašalinti iš rinkos.
   2.   Nustatant 1 dalyje nurodytus perteklinius kiekius, visų pirma atsižvelgiama į šiuos pokyčius nuo 2012 m. liepos 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d., palyginti su ankstesniais trejais metais, kurie skaičiuojami nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2012 m. birželio 30 d.:

               a)

               grynojo ar esančio perdirbtuose produktuose cukraus, izogliukozės ir fruktozės importo ir eksporto kiekių pokyčius;

               b)

               cukraus ir izogliukozės gamybos, vartojimo ir atsargų pokyčius;

               c)

               atsargų susikaupimo aplinkybių pokyčius.

         8 straipsnis
   Perteklinių kiekių nustatymas veiklos vykdytojų lygmeniu
   1.   Kroatija nuo 2013 m. liepos 1 d. turi būti įdiegusi parduotų ar pagamintų grynojo ir esančio perdirbtuose produktuose cukraus, izogliukozės ar fruktozės perteklinių kiekių nustatymo veiklos vykdytojų lygmeniu sistemą. Ta sistema visų pirma turi būti paremta importo atsekamumu, finansine kontrole, veiklos vykdytojų sąskaitų ir fizinių atsargų pagrindu atliktais tyrimais ir gali apimti tokias priemones kaip rizikos garantijos ir importo licencijos.
   Perteklinių kiekių nustatymo sistemos pagrindą sudaro rizikos įvertinimas, visų pirma tinkamai atsižvelgiant į šiuos kriterijus:

               a)

               atitinkamų veiklos vykdytojų veiklos rūšis;

               b)

               sandėliavimo patalpų pajėgumai;

               c)

               ekonominės veiklos mastas.

         2.   Kroatija naudojasi 1 dalyje nurodyta perteklinių kiekių nustatymo sistema, kad priverstų atitinkamus veiklos vykdytojus savo pačių sąskaita pašalinti iš rinkos jiems tenkančią cukraus ar izogliukozės nustatyto perteklinio kiekio dalį.
   9 straipsnis
   Perteklinių kiekių pašalinimas
   1.   Kroatija užtikrina, kad be Sąjungos įsikišimo ne vėliau kaip iki 2014 m. spalio 31 d. iš rinkos būtų pašalintas cukraus ar izogliukozės kiekis, lygus 7 straipsnio 1 dalyje nurodytam pertekliniam kiekiui.
   2.   Pagal 7 straipsnį nustatyti pertekliniai kiekiai be Sąjungos paramos šalinami šiais būdais:

               a)

               nustatyti veiklos vykdytojai eksportuoja šiuos kiekius iš Sąjungos be nacionalinės paramos;

               b)

               šie kiekiai panaudojami degiųjų medžiagų sektoriuje;

               c)

               šie kiekiai be Sąjungos paramos denatūruojami į gyvūnų pašarą pagal Komisijos reglamento (EEB) 100/72 (6) III ir IV antraštines dalis.

         10 straipsnis
   Už perteklinį kiekį taikytinas mokestis
   Jei Komisijos pagal 7 straipsnio 1 dalį Kroatijai nustatytas bendras kiekis viršija pagal 8 straipsnį nustatytą bendrą kiekį, Kroatija sumoka mokestį, kurio dydis apskaičiuojamas šių kiekių skirtumą (baltojo cukraus ar sausosios medžiagos ekvivalentu) padauginus iš didžiausio vidutinės cukraus kainos Sąjungos rinkoje, apie kurią pranešama pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 952/2006 (7) 14 straipsnį, ir artimiausio termino sandorių vidutinės mėnesio kainos (eurais) Londono baltojo cukraus ateities sandorių rinkoje (indeksas Nr. 5) laikotarpiu nuo 2013 m. liepos 1 d. iki 2014 m. spalio 31 d., skirtumo. Ta suma padidinama 50 EUR už toną. Ši suma ne vėliau kaip iki 2015 m. birželio 30 d. pervedama į Sąjungos biudžetą.
   11 straipsnis
   Veiklos vykdytojų atlikto cukraus pašalinimo įrodymai
   1.   Suinteresuotieji veiklos vykdytojai ne vėliau kaip iki 2015 m. sausio 31 d. pateikia Kroatijai ją tenkinančius įrodymus, kad jie savo sąskaita pagal 9 straipsnio 2 dalį pašalino jiems tenkančius perteklinius cukraus ir izogliukozės kiekius, nustatytus taikant 8 straipsnį.
   2.   Jei cukrus ar izogliukozė šalinama pagal 9 straipsnio 2 dalies a punktą, pašalinimo įrodymai yra:

               a)

               pagal Komisijos reglamentus (EB) Nr. 951/2006 (8) ir (EB) Nr. 376/2008 (9) išduotos eksporto licencijos;

               b)

               Reglamento (EB) Nr. 376/2008 31 ir 32 straipsniuose nurodyti atitinkami dokumentai, būtini norint atsiimti užstatą.

         Paraiškos išduoti pirmoje pastraipoje nurodytą eksporto licenciją 20 langelyje turi būti šis įrašas:
   „skirta eksportuoti pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 9 straipsnio 2 dalies a punktą.“
   Eksporto licencijos 22 langelyje turi būti šis įrašas:
   „skirta eksportuoti netaikant grąžinamosios išmokos … (nurodomas kiekis, kuriam išduodama ši licencija) kg“
   Eksporto licencija galioja nuo jos išdavimo datos iki 2014 m. spalio 31 d.
   3.   Nepateikus pašalinimo įrodymų pagal 1 ar 2 dalis, Kroatija iš atitinkamo veiklos vykdytojo už nepašalintą jam tenkančią perteklinio kiekio dalį, nustatytą taikant 8 straipsnį, ima mokestį, kurio dydis apskaičiuojamas nepašalintą kiekį padauginus iš 500 EUR už toną (baltojo cukraus ar sausosios medžiagos ekvivalentu). Ši suma pervedama į Kroatijos nacionalinį biudžetą.
   12 straipsnis
   Kroatijos teikiami pašalinimo įrodymai
   1.   Ne vėliau kaip 2015 m. vasario 28 d. Kroatija pateikia Komisijai įrodymą, kad 7 straipsnio 1 dalyje minimas perteklinis kiekis buvo pašalintas iš Sąjungos rinkos 9 straipsnio 2 dalyje nurodytais būdais, bei nurodo kiekvienu būdu pašalintą kiekį.
   2.   Jei pagal 1 dalį nepateikiama viso perteklinio kiekio ar jo dalies pašalinimo iš Sąjungos rinkos įrodymo, iš Kroatijos imamas mokestis, kurio suma apskaičiuojama nepašalintą kiekį (baltojo cukraus ar sausosios medžiagos ekvivalentu) padauginus iš didžiausio vidutinės cukraus kainos Sąjungos rinkoje, apie kurią pranešama pagal Reglamento (EB) Nr. 952/2006 14 straipsnį, ir artimiausio termino sandorių vidutinės mėnesio kainos (eurais) Londono baltojo cukraus ateities sandorių rinkoje (indeksas Nr. 5) laikotarpiu nuo 2013 m. liepos 1 d. iki 2014 m. spalio 31 d., skirtumo. Ta suma padidinama 50 EUR už toną. Iš gautos bendros sumos atimama bet kokia pagal šio reglamento 10 straipsnį nustatyta suma.
   Ši suma ne vėliau kaip iki 2015 m. birželio 30 d. pervedama į Sąjungos biudžetą.
   Pirmoje pastraipoje ir 10 straipsnyje nurodytos sumos Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka remiantis Kroatijos pagal šio straipsnio 1 dalį pateiktais pranešimais nustatomos ne vėliau kaip iki 2015 m. balandžio 30 d.
   13 straipsnis
   Kontrolė
   1.   Kroatija imasi visų šiam skyriui taikyti būtinų priemonių ir nustato kontrolės procedūras, būtinas norint pašalinti 7 straipsnio 1 dalyje nurodytą perteklinį kiekį.
   2.   Ne vėliau kaip iki 2013 m. rugsėjo 30 d. Kroatija praneša Komisijai:

               a)

               informaciją apie įdiegtą 8 straipsnyje nurodytą perteklinių kiekių nustatymo sistemą;

               b)

               duomenis apie cukraus, izogliukozės, fruktozės ir perdirbtų produktų importo ir eksporto kiekius kiekvieną mėnesį per laikotarpį nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d.; atskirai pateikiami duomenys apie importą ir eksportą:

                           i)

                           į valstybes nares, kurios sudarė Sąjungą 2013 m. birželio 30 d., ir iš jų,

                           ii)

                           į trečiąsias šalis ir iš jų,

               c)

               laikotarpio nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d. duomenis apie cukraus ir izogliukozės metinius gamybos kiekius, tam tikrais atvejais – išskaidytus į kvotinės ir nekvotinės gamybos kiekius, rafinuojant importuotą žaliavinį cukrų gautus kiekius bei metinį suvartojimą;

               d)

               laikotarpio nuo 2009 m. liepos 1 d. iki 2013 m. birželio 30 d. duomenis apie kiekvienų metų liepos 1 d. turėtas cukraus ir izogliukozės atsargas.

         III   SKYRIUS

      BAIGIAMOJI NUOSTATA

   14 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis reglamentas įsigalioja Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą sutarties įsigaliojimo dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. vasario 25 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

      (3)  OL L 176, 2006 6 30, p. 22.

      (4)  OL L 254, 2009 9 26, p. 82.

      (5)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

      (6)  OL L 12, 1972 1 15, p. 15.

      (7)  OL L 178, 2006 7 1, p. 39.

      (8)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

      (9)  OL L 114, 2008 4 26, p. 3.

      PRIEDAS
      A   DALIS

         4 straipsnio 4 dalies b punkte nurodyti įrašai:

                  —

                  :

                  Bulgarų kalba

                  :

                  Преференциална сурова тръстикова захар за рафиниране, внесена в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  Ispanų kalba

                  :

                  Azúcar de caña en bruto preferencial, que se destine al refinado, importado de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  Čekų kalba

                  :

                  Preferenční surový třtinový cukr určený k rafinaci, dovezený podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  Danų kalba

                  :

                  Præferencerårørsukker til raffinering, importeret i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  Vokiečių kalba

                  :

                  Präferenzrohrohrzucker zur Raffination, eingeführt gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  Estų kalba

                  :

                  Sooduskorra alusel rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artikli 2 kohaselt imporditav rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  Graikų kalba

                  :

                  Προτιμησιακή ακατέργαστη ζάχαρη ζαχαροκάλαμου για ραφινάρισμα, που εισάγεται σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  Anglų kalba

                  :

                  Preferential raw cane sugar for refining, imported in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  Prancūzų kalba

                  :

                  Sucre de canne brut préférentiel destiné au raffinage, importé conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  Italų kalba

                  :

                  Zucchero di canna greggio preferenziale destinato alla raffinazione, importato conformemente all’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  Latvių kalba

                  :

                  rafinēšanai paredzēts preferenciāls niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  Lietuvių kalba

                  :

                  Lengvatinėmis sąlygomis pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį importuotas rafinuoti skirtas žaliavinis cukranendrių cukrus. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  Vengrų kalba

                  :

                  A 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban behozott, finomításra szánt kedvezményes nyers nádcukor. Tételszám (tételszám az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  Maltiečių kalba

                  :

                  Zokkor tal-kannamieli preferenzjali mhux maħdum għar-raffinar, importat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  Olandų kalba

                  :

                  Preferentiële ruwe rietsuiker voor raffinage die wordt ingevoerd overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  Lenkų kalba

                  :

                  Preferencyjny surowy cukier trzcinowy przeznaczony do rafinacji, przywieziony zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  Portugalų kalba

                  :

                  Açúcar bruto de cana preferencial para refinação, importado em conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (UE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  Rumunų kalba

                  :

                  Zahăr brut preferențial din trestie de zahăr destinat rafinării, importat în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  Slovakų kalba

                  :

                  Preferenčný surový trstinový cukor na rafináciu, dovážaný v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  Slovėnų kalba

                  :

                  Preferencialni uvoz surovega trsnega sladkorja za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  Suomių kalba

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitettu etuuskohteluun oikeutettu raaka ruokosokeri, tuotu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  Švedų kalba

                  :

                  Förmånsrårörsocker för raffinering, importerat i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  Kroatų kalba

                  :

                  Preferencijalni sirovi šećer od šećerne trske za rafiniranje, uvezen u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)

            B   DALIS

         4 straipsnio 4 dalies c punkte nurodyti įrašai:

                  —

                  :

                  Bulgarų kalba

                  :

                  Внос с мито 98 EUR на тон за сурова тръстикова захар за рафиниране със стандартно качество в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  Ispanų kalba

                  :

                  Importación con un derecho de 98 EUR por tonelada de azúcar de caña en bruto de calidad estándar que se destine al refinado, de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  Čekų kalba

                  :

                  Dovoz surového třtinového cukru standardní jakosti určeného k rafinaci s clem ve výši 98 EUR za tunu podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  Danų kalba

                  :

                  Import til en told på 98 EUR/ton rårørsukker af standard kvalitet til raffinering i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  Vokiečių kalba

                  :

                  Einfuhr zum Zollsatz von 98 EUR je Tonne Rohzucker der Standardqualität gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  Estų kalba

                  :

                  Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artiklile 2 tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta imporditud rafineerimiseks ette nähtud standardkvaliteediga toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  Graikų kalba

                  :

                  Εισαγωγή με δασμό 98 ευρώ ανά τόνο ακατέργαστης ζάχαρης ζαχαροκάλαμου του ποιοτικού τύπου για ραφινάρισμα σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  Anglų kalba

                  :

                  Import at a duty of EUR 98 per tonne of standard-quality raw cane sugar for refining in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  Prancūzų kalba

                  :

                  Importation à un droit de 98 EUR par tonne de sucre de canne brut destiné au raffinage de la qualité type conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  Italų kalba

                  :

                  Importazione con un dazio di 98 EUR/t di zucchero di canna greggio della qualità tipo destinato alla raffinazione a norma dell’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  Latvių kalba

                  :

                  rafinēšanai paredzēta standarta kvalitātes niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  Lietuvių kalba

                  :

                  Importuojama taikant 98 EUR muito mokestį už toną standartinės kokybės rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  Vengrų kalba

                  :

                  98 EUR/tonna vámtételű, finomításra szánt minőségi nyers nádcukor behozatala a 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban. Tételszám (az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  Maltiečių kalba

                  :

                  L-importazzjoni b’dazju ta’ EUR 98 għal kull tunnellata zokkor tal-kannamieli mhux maħdum ta’ kwalità standard għar-raffinar skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  Olandų kalba

                  :

                  Invoerrecht van 98 EUR per ton ruwe rietsuiker van standaardkwaliteit die is bestemd voor raffinage overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  Lenkų kalba

                  :

                  Przywóz po stawce celnej 98 EUR za tonę surowego cukru trzcinowego standardowej jakości przeznaczonego do rafinacji zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  Portugalų kalba

                  :

                  Importação com direito de 98 EUR por tonelada de açúcar bruto de cana para refinação da qualidade-tipo, conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (CE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  Rumunų kalba

                  :

                  Importat la o taxă de 98 EUR per tonă de zahăr brut din trestie de zahăr de calitate standard destinat rafinării în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) Nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  Slovakų kalba

                  :

                  Dovoz s clom 98 EUR za tonu surového trstinového cukru štandardnej kvality na rafináciu v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  Slovėnų kalba

                  :

                  Uvoz po dajatvi 98 EUR na tono surovega trsnega sladkorja standardne kakovosti za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  Suomių kalba

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitetun vakiolaatuisen raa’an ruokosokerin tuonti, josta kannetaan 98 euron tonnilta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  Švedų kalba

                  :

                  Import till en tullsats av 98 euro per ton rårörsocker av standardkvalitet för raffinering i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  Kroatų kalba

                  :

                  Uvoz uz carinu od 98 EUR po toni sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje standardne kakvoće u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)