title: 2017 m. rugsėjo 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1759, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės bario karbonatui nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
28.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 250/34

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1759
   2017 m. rugsėjo 27 d.
   kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės bario karbonatui nustatomas galutinis antidempingo muitas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas), Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1175/2005 (2) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR, Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės bario karbonatui. Priemonės buvo taikomos konkretaus muito mokesčio pavidalu, kuris dviem Kinijos eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas taikant individualią muito normą ir sudarė EUR 6,30 EUR/t ir 8,10 EUR/t, o visiems kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams – 56,40 EUR/t.

               (2)

               Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau – ankstesnė priemonių galiojimo termino peržiūra), 2011 m. rugpjūčio mėn. Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 831/2011 (3) priemonių galiojimo terminas buvo pratęstas penkerių metų laikotarpiui.

         1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (3)

               Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (4), 2016 m. gegužės 12 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – prašymas).

               (4)

               Prašymą pateikė Vokietijos bendrovė „Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG“ (toliau – pareiškėjas), vienintelė Sąjungos bario karbonato gamintoja, pagaminanti 100 % visos Sąjungos produkcijos. Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad, pasibaigus galutinių antidempingo priemonių galiojimui, dempingas ir žala veikiausiai tęstųsi.

         1.3.   Inicijavimas

               (5)

               Po konsultacijų su komitetu, įsteigtu pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi, nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų priemonių galiojimo termino peržiūrai inicijuoti, Komisija 2016 m. rugpjūčio 18 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) pranešė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

         1.4.   Suinteresuotosios šalys

               (6)

               Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos pranešti apie save Komisijai, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjui, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, KLR valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams ir naudotojams, kurie, kiek žinoma, yra susirūpinę dėl tyrimo inicijavimo, ir paragino juos dalyvauti tyrime.

               (7)

               Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti nuomonę Komisijai ir (arba) prekybos bylą nagrinėjančiam pareigūnui ir prašyti būti išklausytoms.

         1.5.   Panaši šalis

               (8)

               Su importu iš KLR susijusiame pranešime apie inicijavimą Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė ketinanti Indiją pasirinkti kaip galimą rinkos ekonomikos trečiąją šalį (toliau – panaši šalis), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte, ir paragino jas pateikti pastabų dėl tokio pasirinkimo. Šiuo klausimu pastabų negauta.

               (9)

               Komisija susisiekė su Indijos valdžios institucijomis ir žinomais Indijos bario karbonato gamintojais ir pakvietė juos bendradarbiauti. Nė vienas Indijos gamintojas nebendradarbiavo ir prašomos informacijos nepateikė.

               (10)

               Be to, Komisija pakvietė bendradarbiauti žinomus gamintojus iš kitų galimų panašių šalių, taip pat susisiekė su atitinkamomis valdžios institucijomis Brazilijoje, Irane, Korėjos Respublikoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose ir paprašė jų pateikti gamintojų asociacijų ir gamintojų, kurie, kiek žinoma, gamina ir jų rinkoje parduoda bario karbonatą, pavadinimus ir adresus. Vis dėlto nė vienas gamintojas iš šių šalių bendradarbiauti nepanoro.

         1.6.   Atranka

               (11)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

         KLR eksportuojančių gamintojų atranka

               (12)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta vykdyti atranką.

               (13)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų žinomų KLR eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

               (14)

               Nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas neatsiliepė. Taigi atranka buvo nebūtina.

         Importuotojų atranka

               (15)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija susisiekė su visais žinomais nesusijusiais importuotojais ir paprašė pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

               (16)

               Į prašymą atsiliepė, prisistatė ir pateikė Komisijai pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją šeši importuotojai.

               (17)

               Atsižvelgdama į nedidelį importuotojų skaičių, Komisija nusprendė atrankos nevykdyti ir nusiuntė klausimyną visiems šešiems prisistačiusiems importuotojams. Vis dėlto, kaip išdėstyta 19 konstatuojamojoje dalyje, nė vienas iš šių importuotojų klausimyno neužpildė.

         1.7.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

               (18)

               Komisija nusiuntė klausimyną vieninteliam Sąjungos gamintojui, atsiliepusiems šešiems importuotojams ir aštuoniasdešimt šešiems naudotojams, visiems keturiems žinomiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams ir 20 žinomų gamintojų iš galimų panašių šalių (18 iš Indijos, vienam iš Irano ir vienam iš JAV).

               (19)

               Klausimyno atsakymus pateikė vienintelis Sąjungos gamintojas ir 15 naudotojų. Nė vienas iš Kinijos eksportuojančių gamintojų ir nė vienas gamintojas iš galimų panašių šalių nebendradarbiavo. Nė vienas iš atsiliepusių importuotojų, nors iš pradžių jie prisistatė, kaip nurodyta 16 konstatuojamojoje dalyje, klausimyno, kurį Komisija vėliau nusiuntė, taip pat neužpildė.

               (20)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

                           Sąjungos gamintojo

                                       —

                                       bendrovės „Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG“, Vokietija,

                           naudotojų:

                                       —

                                       bendrovės „Esmalglass, S.A.U“, Villareal, Ispanija,

                                       —

                                       bendrovės „Torrecid, S.A“, L'Alcora, Ispanija,

                                       —

                                       bendrovės „BorsodChem Zrt“, Kazincbarcika, Vengrija.

         1.8.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (21)

               Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas 2015 m. liepos 1 d.–2016 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2013 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         1.9.   Faktų atskleidimas

               (22)

               Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir argumentus, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti galutines galiojančias antidempingo priemones. Be to, buvo nustatytas terminas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.

         2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   2.1.   Peržiūrimasis produktas

               (23)

               Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas – KLR kilmės bario karbonatas, kuriame stroncis sudaro daugiau kaip 0,07 % masės, o siera – daugiau kaip 0,0015 % masės, miltelių, presuotų granulių arba degtų granulių pavidalu (toliau – peržiūrimasis produktas), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2836 60 00 (TARIC kodas 2836600010).

               (24)

               Bario karbonatas naudojamas kaip žaliava keliose pramonės šakose. Pirmiausia jis naudojamas keramikos frito ir glazūros, plytų ir plytelių, specialios paskirties stiklo gamyboje, taip pat chemijos pramonėje.

         2.2.   Panašus produktas

               (25)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų fizinės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios:

                           —

                           peržiūrimojo produkto,

                           —

                           KLR vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir

                           —

                           Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto.

               (26)

               Komisija padarė išvadą, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   3.1.   Pirminės pastabos

               (27)

               Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo nagrinėjama, ar per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo vykdomas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus galiojančių priemonių galiojimo terminui dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

               (28)

               Kaip minėta 14 konstatuojamojoje dalyje, nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl Komisija informavo Kinijos valdžios institucijas apie tai, kad turimi faktai apie Kinijos eksportuojantį gamintoją pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį gali būti naudojami siekiant nustatyti, ar šiuo metu vykdomas dempingas ir ar yra tikimybė, kad jis tęsis arba pasikartos. Šiuo atžvilgiu Kinijos valdžios institucijos Komisijai nepateikė jokių pastabų arba prašymų, kad dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas.

               (29)

               Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalimi, toliau išdėstytos išvados dėl dempingo ir jo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo daromos remiantis turimais faktais, visų pirma:

                           i)

                           prašyme pateikta informacija;

                           ii)

                           Eurostato statistika ir pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį Komisijai pateiktais valstybių narių duomenimis (toliau – 14 straipsnio 6 dalimi nustatyta duomenų bazė);

                           iii)

                           viešai skelbiama Kinijos eksporto statistikos ir COMTRADE (6) duomenų bazių statistika ir

                           iv)

                           viešai prieinama informacija (7).

         3.2.   Dempingas

   3.2.1.   Eksportuojantys gamintojai, kuriems per pradinį tyrimą suteiktas rinkos ekonomikos režimas

   3.2.1.1.   Normalioji vertė

               (30)

               Per pradinį tyrimą dviem eksportuojantiems gamintojams suteiktas rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER). Remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, dėl nebendradarbiavimo šių eksportuojančių gamintojų normalioji vertė buvo atitinkamai grindžiama turimais faktais.

               (31)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis Kinijos eksporto į kitų trečiųjų šalių rinkas, kuriose netaikomos jokios antidempingo priemonės, kainomis, užregistruotomis Kinijos eksporto statistikos duomenų bazėje.

               (32)

               Ši metodika buvo laikoma tinkamiausia, nes dėl nebendradarbiavimo kitos informacijos neturėta.

         3.2.1.2.   Eksporto kaina

               (33)

               Kadangi nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, eksporto kaina buvo grindžiama 14 straipsnio 6 dalimi nustatyta duomenų baze, skirta šių dviejų Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems per pradinę peržiūrą suteiktas rinkos ekonomikos režimas, peržiūrimojo produkto importui į Sąjungą.

         3.2.1.3.   Palyginimas

               (34)

               Komisija normaliąją vertę ir taip nustatytą eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį eksporto kaina ir normalioji vertė buvo koreguojamos, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis viešai prieinama informacija ir prašyme nurodyta informacija, koregavimas buvo atliktas atsižvelgiant į jūrų frachtą, tvarkymo išlaidas ir vežimą vidaus kelių transportu.

         3.2.1.4.   Dempingo skirtumas

               (35)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, Komisija palygino vidutinę svertinę normaliąją vertę su pirmiau nustatyta vidutine svertine eksporto kaina.

               (36)

               Atsižvelgiant į tai, vidutinis svertinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, bendrovės „Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd.“ atveju sudarė 30 % ir 20 % – bendrovės „Zaozhuang Yongli Chemical Co.“ atveju.

         3.2.2.   Eksportuojantys gamintojai, kuriems per pradinį tyrimą suteiktas rinkos ekonomikos režimas

   3.2.2.1.   Panaši šalis

               (37)

               Tų Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems per pradinį tyrimą nesuteiktas rinkos ekonomikos režimas, atveju normalioji vertė turėtų būti nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, t. y. remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte atitinkamoje rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – panašioje šalyje).

               (38)

               Per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą panašia šalimi pasirinkta Indija. Todėl pranešime apie šios peržiūros inicijavimą Komisija pasiūlė panašia šalimi vėl pasirinkti Indiją ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabų.

               (39)

               Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, Komisija taip pat paprašė bendradarbiauti kitų galimų panašių šalių, t. y. Brazilijos, Irano, Korėjos Respublikos ir JAV, ragindama žinomus gamintojus pateikti reikiamą informaciją.

               (40)

               Vis dėlto nė vienas gamintojas iš šių šalių nesutiko bendradarbiauti nagrinėjant bylą. Nenustatyta jokių požymių, kad bario karbonato gamyba galėtų būti vykdoma kurioje nors kitoje šalyje.

         3.2.2.2.   Normalioji vertė

               (41)

               Atsižvelgiant į pirmiau minėtą gamintojų iš visų galimų panašių šalių nebendradarbiavimą, Komisija nustatė normaliąją vertę kitu tinkamu būdu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

               (42)

               Normalioji vertė šiuo atveju nustatyta pagal Sąjungos pramonės patiriamas vidutines produkto gamybos sąnaudas, pridėjus pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas bei pelną. Pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos buvo pagrįstos faktinėmis Sąjungos pramonės pardavimo, bendrosiomis ir administracinėmis išlaidomis, susijusiomis su panašaus produkto gamyba ir pardavimu Sąjungos rinkoje, o pelnas – pelnu, susijusiu su pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį pagal analogiją naudoto panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.

               (43)

               Ši metodika buvo laikoma tinkamiausia, nes dėl nebendradarbiavimo kitos informacijos neturėta.

         3.2.2.3.   Eksporto kaina

               (44)

               Dėl Kinijos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. remiantis 14 straipsnio 6 dalimi nustatyta duomenų baze, skirta Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems per pradinį tyrimą rinkos ekonomikos režimas nebuvo suteiktas, importui į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

         3.2.2.4.   Palyginimas

               (45)

               Komisija normaliąją vertę ir taip nustatytą eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį eksporto kaina ir normalioji vertė buvo koreguojamos, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis viešai prieinama informacija ir prašyme nurodyta informacija, koregavimas buvo atliktas atsižvelgiant į jūrų frachtą, tvarkymo išlaidas ir vežimą vidaus kelių transportu.

         3.2.2.5.   Dempingo skirtumas

               (46)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis, Komisija palygino vidutinę svertinę normaliąją vertę su pirmiau nustatyta vidutine svertine eksporto kaina.

               (47)

               Tuo remiantis procentais išreikštas CIF (sąnaudų, draudimo, frachto) kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą vidutinis svertinis dempingo skirtumas buvo didesnis nei 100 %.

         3.3.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

               (48)

               Atsižvelgdama į peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padarytą išvadą dėl dempingo, Komisija išnagrinėjo, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi, jei priemonės būtų panaikintos. Buvo nagrinėti šie elementai: KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, Kinijos eksporto praktika kitose trečiosiose šalyse ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

               (49)

               Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį toliau išdėstytos išvados dėl dempingo pasikartojimo tikimybės buvo padarytos remiantis turimais faktais, visų pirma 29 konstatuojamojoje dalyje nurodytais šaltiniais.

         3.3.1.   Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

               (50)

               Kinijos gamybos pajėgumai buvo nustatyti naudojant rastus viešai prieinamus dešimties žinomų bario karbonato gamintojų iš Kinijos duomenis (8). Jų deklaruoti gamybos pajėgumai bendrai siekė bent 428 000 tonų per metus, o tai penkis kartus viršija visą Sąjungos suvartojimą (77 099 tonas) per PTL, kaip nustatyta 62 konstatuojamojoje dalyje, ir, remiantis COMTRADE duomenų bazės 2015 m. duomenimis (9), apytikriai tris kartus visos pasaulio prekybos bario karbonatu apimtį.

               (51)

               Kalbant apie nepanaudotus pajėgumus, jokios kitos informacijos nebuvo, todėl kaip pagrindas buvo naudoti per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatyti faktai. Tuo remiantis buvo laikoma, kad Kinijos nepanaudoti pajėgumai siekia 280 000 tonų (10).

               (52)

               Atliekant tyrimą neatskleista jokių požymių, kad bario karbonato gamybos pajėgumai Kinijoje būtų smarkiai pakitę nuo ankstesnės priemonių galiojimo termino peržiūros. Atliekant tyrimą taip pat neatskleista, kad suvartojimas Kinijoje būtų smarkiai išaugęs arba kad pasaulinė bario karbonato rinka numatomoje ateityje galėtų absorbuoti tokius nepanaudotus pajėgumus.

               (53)

               Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad dideli nepanaudoti pajėgumai, nustatyti per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą, iš esmės liko tokio paties lygio ir kad nėra jokių požymių, jog artimiausioje ateityje jie smarkiai pakis.

               (54)

               Tuo remiantis buvo laikoma, kad nepanaudoti Kinijos pajėgumai tris kartus viršijo visą Sąjungos suvartojimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

         3.3.2.   Kinijos eksporto praktika kitose trečiosiose šalyse

               (55)

               Kalbant apie Kinijos eksporto praktiką kitose trečiosiose šalyse, buvo nustatyta, kad prekyba šešiose didžiausiose eksporto rinkose, kuriose netaikomos jokios priemonės (11), t. y. Brazilijoje, Egipte, Irane, Japonijoje, Meksikoje ir Rusijoje, buvo vykdoma dempingo kainomis. Taigi palyginus Kinijos eksporto statistikos duomenų baze grindžiamas Kinijos eksporto į šias šešias rinkas kainas su 42 konstatuojamojoje dalyje nustatyta bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas, normaliąja verte, paaiškėjo, kad dempingo skirtumai sudaro apytikriai 55–70 % ir daugiau, priklausomai nuo konkrečios eksporto rinkos. Eksportas į šias rinkas sudarė 46 % viso Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir todėl buvo laikomas reprezentatyviu.

         3.3.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (56)

               Tyrimas parodė, kad, remiantis Kinijos eksporto statistikos duomenų baze, Kinijos eksporto į šešias didžiausiais trečiųjų šalių eksporto rinkas, kuriose netaikomos jokios priemonės, kainos buvo vidutiniškai mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos tuo pačiu laikotarpiu (peržiūros tiriamasis laikotarpis). Kitaip sakant, vidutinė Kinijos peržiūrimajam produktui Sąjungoje taikyta kaina buvo 397 EUR/t, o vidutinė panašaus produkto eksporto į šešias didžiausias Kinijos eksporto rinkas kaina buvo 345 EUR/t. Tokia kaina taikyta 90 % viso Kinijos eksporto į kitas trečiųjų šalių rinkas, įskaitant 55 konstatuojamojoje dalyje minėtas šešias didžiausiais rinkas, kiekio. Atsižvelgdama į tai, Komisija laikė, kad Sąjungos rinka yra patraukli Kinijos eksportuotojams, nes taikydami didesnes pardavimo kainas ir kartu versdami Sąjungos pramonę mažinti kainas, kaip parodyta 73 konstatuojamojoje dalyje, jie galėjo uždirbti didesnį pelną.

               (57)

               Be to, Sąjungos rinkos patrauklumą gali įrodyti ir tai, kad, nepaisant galiojančių priemonių, Sąjungos rinkoje tebėra daug Kinijos eksportuotojų. Šiuo atžvilgiu Kinijos importui tenkanti rinkos dalis nuo 2003 m., t. y. prieš įsigaliojant dabartinėms priemonėms, iki dabartinės peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos išaugo nuo beveik 50 % iki 59–73 %. Nors 2015 m. Kinijos eksporto į visas pasaulio šalis apimtis sumažėjo nuo 130 000 tonų 2009 m. iki 125 000 tonų (12), Kinijos eksportui į Sąjungą buvo būdinga priešinga tendencija ir 2009–2015 m. jis išaugo atitinkamai nuo 37 341 iki 51 919 tonų, o tai akivaizdžiai rodo Kinijos eksportuojančių gamintojų susidomėjimą Sąjungos rinka. Kaip minėta pirmiau, šis pokytis įvyko nepaisant galiojusių priemonių.

               (58)

               Be to, tyrimas parodė, kad dviejose didelėse bario karbonato eksporto rinkose, t. y. JAV ir Indijoje, Kinijos atžvilgiu galioja antidempingo priemonės ir kad trečioje pagal svarbą eksporto rinkoje, Brazilijoje, taikomas didelis 10 % importo muito mokestis, kuriuo užtikrinama veiksminga šių rinkų apsauga nuo didelės apimties importo. Todėl, taip pat atsižvelgiant į 52 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, t. y. kad bario karbonato rinka yra stabili ir pasaulio mastu nėra jokio didelio bendro suvartojimo lygio augimo, nėra tikėtina, kad į tas rinkas bus nukreipti bet kokie nepanaudoti Kinijos pajėgumai, kurie, jei priemonės būtų panaikintos, veikiausiai bus nukreipti į Sąjungos rinką.

         3.4.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

               (59)

               Apibendrinant pažymėtina, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatyti dempingo skirtumai, dideli apskaičiuotieji gamybos pajėgumai, dideli nepanaudoti pajėgumai kartu su Kinijos taikoma bario karbonato kainos dempingo praktika šio produkto eksporto rinkose bei Sąjungos rinkos patrauklumas rodo, kad panaikinus priemones eksportas į Sąjungą veikiausiai smarkiai išaugtų. Atsižvelgiant į peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytą dempingo skirtumą, taip pat tikėtina, kad ateityje bus eksportuojama labai mažomis dempingo kainomis. Todėl manoma, kad yra didelė tikimybė, jog žala bus daroma toliau, jei priemonės būtų panaikintos.

         4.   ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (60)

               Vienintelis bendradarbiaujantis Sąjungos gamintojas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pagamino 100 % Sąjungoje gaminamo bario karbonato. Todėl Komisija laikė, kad šis gamintojas sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau bus vadinamas Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

         4.2.   Preliminari pastaba

               (61)

               Kadangi Sąjungoje yra tik vienas gamintojas, dėl konfidencialumo priežasčių su Sąjungos suvartojimu, rinkos dalimis ir priverstinio kainų mažinimo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumų skaičiavimais susiję duomenys nėra pateikti tiksliais skaičiais, siekiant išlaikyti konfidencialumą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. Tačiau Komisija stengėsi pateikti intervalus, siekdama užtikrinti suinteresuotųjų šalių teises į gynybą, kad jos suprastų, kokius metodus Komisija taikė.

         4.3.   Sąjungos suvartojimas

               (62)

               Sąjungos suvartojimas buvo apskaičiuotas sudėjus visą patikrintą Sąjungos gamintojo Sąjungoje parduotą kiekį su visu iš trečiųjų šalių importuotu kiekiu, nustatytu remiantis Eurostato duomenimis.

               (63)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, Sąjungos suvartojimo raida tokia:

                  1 lentelė

                  Sąjungos suvartojimas

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                           [68 500 –83 800 ]

                           [71 800 –87 800 ]

                           [70 000 –85 500 ]

                           [69 400 –84 400

                              Indeksas (2013 m.=100)

                              100

                              105

                              102

                              101

                              Šaltinis: patikrintas Sąjungos pramonės klausimynas ir Eurostato statistika.

               (64)

               2013–2014 m. Sąjungos suvartojimas išaugo 5 %, o vėliau nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sumažėjo 4 %. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas išliko stabilus, padidėdamas vos 1 %.

         4.4.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

               (65)

               Kadangi nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo, Sąjungos importo iš KLR apimčiai ir kainoms tiriamuoju laikotarpiu nustatyti Komisija naudojo Eurostato ir 14 straipsnio 6 dalimi nustatytoje duomenų bazėje turimus statistinius duomenis.

         4.4.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

               (66)

               Komisija nustatė importo apimtį pagal Eurostato duomenis. Remiantis tuo, kas išdėstyta, importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies ir rinkos dalies raida tokia:

                  2 lentelė

                  Importo apimtis ir rinkos dalis

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Kinijos importas (tonomis)

                           49 275

                           53 296

                           51 919

                           49 117

                              Indeksas

                              100

                              108

                              105

                              100

                           Kinijos rinkos dalis (%)

                           [60–75]

                           [62–80]

                           [62–80]

                           [59–73]

                              Indeksas

                              100

                              103

                              103

                              98

                              Šaltinis: Eurostato statistiniai duomenys.

               (67)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos importas išliko gana stabilus. 2013–2014 m. importo apimtis išaugo 8 %, o vėliau nuo 2014 m. iki PTL vėl 8 % sumažėjo. Apskritai importo raida atitiko Sąjungos suvartojimo raidą.

               (68)

               Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos rinkos dalis išliko stabili, padidėdama vos 2 % 2013–2014 m. rinkos dalis išaugo 3 % iki 62–80 % intervalo, 2015 m. išliko stabili, o vėliau per PTL sumažėjo 5 % iki 59–73 % intervalo.

               (69)

               14 straipsnio 6 dalimi nustatytoje duomenų bazėje turimi statistiniai duomenys parodė, kad iš Kinijos į Sąjungą daugiausia eksportavo du Kinijos eksportuojantys gamintojai, kuriems per pradinį tyrimą suteiktas rinkos ekonomikos režimas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu šioms dviem bendrovėms teko daugiau kaip 75 % viso Kinijos eksporto.

         4.4.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

               (70)

               Importo iš Kinijos kainų tendenciją Komisija nustatė remdamasi Eurostato statistiniais duomenimis. Importo į Sąjungą iš KLR vidutinių kainų raida tokia:

                  3 lentelė

                  Importo kainos

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Importo iš Kinijos kainos (13) (EUR/t)

                           378

                           354

                           403

                           397

                              Indeksas

                              100

                              94

                              107

                              105

               (71)

               2013–2014 m. importo iš Kinijos kainos sumažėjo 6 %, vėliau 2015 m. išaugo 13 %, o per PTL galiausiai sumažėjo 2 %. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos kainos padidėjo 5 %. Šis kainų kilimas atitinka Sąjungos pramonės pardavimo kainų Sąjungos rinkoje augimą, kaip parodyta 91 konstatuojamojoje dalyje, kuris nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė apytikriai 4 %.

               (72)

               Kadangi nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas, kurio atžvilgiu buvo atliekamas tyrimas, nebendradarbiavo, priverstinį kainų mažinimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama:

                           —

                           vidutinę svertinę Sąjungos gamintojo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainą, pakoreguotą atsižvelgiant į gamintojo kainų EXW sąlygomis lygį, su

                           —

                           vidutine Kinijos importo kaina, grindžiama 14 straipsnio 6 dalimi nustatyta duomenų baze, apimančia antidempingo muitus, atitinkamai pakoreguotus atsižvelgiant į išlaidas, patirtas po įvežimo. 14 straipsnio 6 dalimi nustatytoje duomenų bazėje turima statistika pateikia konkrečių duomenų, susijusių su Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems per pradinį tyrimą suteiktas rinkos ekonomikos režimas, importo kainomis, kurie suteikia galimybę apskaičiuoti individualų priverstinio kainų mažinimo skirtumą.

               (73)

               Palyginimo rezultatas buvo išreikštas kaip procentinė vidutinės Sąjungos pramonės svertinės kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dalis, kuri sudarė 32–37 %, o Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems suteiktas rinkos ekonomikos režimas, atveju – 27–31 %. Likusių Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems buvo taikomas kitiems gamintojams taikomas muitas, priverstinio kainų mažinimo skirtumas sudarė 31–35 %.

         4.5.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

               (74)

               Importo į Sąjungą iš kitų nei nagrinėjamoji šalis trečiųjų šalių apimtis nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Kiekio ir kainų tendencija grindžiama Eurostato duomenimis. Importo į Sąjungą iš trečiųjų šalių raida tokia:

                  4 lentelė

                  Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis, rinkos dalis ir kainos

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Kitų trečiųjų šalių importas (tonomis)

                           87

                           8

                           20

                           2 007

                              Indeksas

                              100

                              9

                              23

                              2 299

                           Trečiųjų šalių rinkos dalis (%)

                           [0,05–0,2]

                           [0,01–0,05]

                           [0,01–0,05]

                           [1–5]

                           Indeksas

                           nėra duomenų

                           nėra duomenų

                           nėra duomenų

                           100

                           Trečiųjų šalių importas (EUR/t)

                           3 468

                           8 672

                           4 106

                           388

                           Indeksas

                           nėra duomenų

                           nėra duomenų

                           nėra duomenų

                           100

                              Šaltinis: Eurostato statistiniai duomenys.

               (75)

               4 lentelėje parodyti Komisijos surinkti duomenys, susiję su importo apimtimi, rinkos dalimi ir nagrinėjamojo produkto importo iš kitų trečiųjų šalių kainomis. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad kitų trečiųjų šalių rinkos daliai 2013–2015 m. ir nagrinėjamojo produkto importo iš kitų trečiųjų šalių kainoms 2013–2015 m. indeksavimas nebuvo taikomas. Tai daroma dėl šios priežasties: 2013–2015 m. importas iš kitų trečiųjų šalių į Sąjungos rinką buvo ribinės apimties (t. y. mažesnės nei 100 tonų) ir sudarė tik labai nedidelę visos rinkos dalį – 0,01–0,2 % viso importo. Jei šioms eilutėms būtų taikytas toks pats indeksavimas kaip ir importo apimčiai, tai lemtų nebūdingą ir klaidinančią tendenciją (jei 2013 m. būtų nustatytas indeksas 100, rinkos dalies eilutėje būtų gauti tokie skaičiai: 2014 m. – 8 775, 2015 m. – 22 516 ir PTL – 2 279). Tas pats būtų, jei indeksavimas būtų taikytas importo iš trečiųjų šalių kainų eilutei (t. y. 2013 m. nustačius indeksą 100, tendencija būtų tokia: 2014 m. – 250, 2015 m. – 118 ir PTL – 11). Kadangi šie skaičiai neabejotinai neatspindėtų tikslios padėties, kurią ketinta apibūdinti 4 lentelėje, vaizdo, Komisija išimties tvarka nusprendė neindeksuoti kitų trečiųjų šalių rinkos dalies ir nagrinėjamojo produkto importo iš šių šalių vidutinės importo kainos pagal pirmuosius nagrinėjamojo laikotarpio metus, o tik nurodyti PTL duomenis kaip indeksą.

               (76)

               Vis dėlto, remiantis 4 lentelėje pateiktais duomenimis, galima įžvelgti tam tikras tendencijas. Kitaip sakant, PTL metu importo apimtis išaugo nuo 87 iki 2 007 tonų, o šis kiekis atitinka 1–5 % visos rinkos dalį. Indijai, iš kurios importuotos 1 986 tonos, PTL teko didžioji šio importo iš kitų trečiųjų šalių dalis. Be to, registruota vidutinė importo kaina PTL metu siekė 388 EUR/t. Šis kainų lygis buvo šiek tiek žemesnis, palyginti su vidutinėmis Kinijos kainomis Sąjungos rinkoje be antidempingo muitų (397 EUR/t), tačiau gerokai mažesnis, palyginti su Sąjungos pramonės kainomis. Bet kuriuo atveju, kadangi importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis buvo nedidelė, ji nebūtų galėjusi turėti reikšmingo poveikio Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.

         4.6.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   4.6.1.   Bendrosios pastabos

               (77)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

               (78)

               Derėtų pažymėti, kad, kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, neskelbtini verslo duomenys turėjo būti pateikti indeksų pavidalu.

               (79)

               Su Sąjungos pramone susijusius ekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi patikrintais vienintelio Sąjungos gamintojo klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis.

         4.6.2.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (80)

               Bendroji Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu tokia:

                  5 lentelė

                  Sąjungos gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Gamyba (Indeksas)

                              100

                              120

                              115

                              107

                           Gamybos pajėgumai (Indeksas)

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Pajėgumų naudojimas (%)

                           61

                           74

                           70

                           65

                              Šaltinis: patikrintas Sąjungos pramonės klausimynas.

               (81)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba išaugo 7 %, bet jos gamybos pajėgumai liko nepakitę. 2014 m. Sąjungos pramonė smarkiai (20 %) padidino savo gamybą, bet ji laipsniškai sumažėjo iki peržiūros tiriamojo laikotarpio. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė padidino savo pajėgumų naudojimo rodiklį 4 procentiniais punktais, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekdama 65 % lygį.

         4.6.3.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (82)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu tokia:

                  6 lentelė

                  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Pardavimo apimtis (Indeksas)

                              100

                              100

                              97

                              97

                           Rinkos dalis (Indeksas)

                              100

                              94

                              94

                              96

                              Šaltinis: patikrintas Sąjungos pramonės klausimynas ir Eurostatas.

               (83)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 3 %.

               (84)

               2013–2015 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 6 %, o vėliau, nuo 2015 m. iki PTL, šiek tiek (2 %) padidėjo. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo apimtis sumažėjo 4 %.

         4.6.4.   Augimas

               (85)

               Nuo 2013 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas padidėjo 1 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 3 %, todėl rinkos dalis sumažėjo 4 %.

         4.6.5.   Užimtumas ir našumas

               (86)

               Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu tokia:

                  7 lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Užimtumas (Indeksas)

                              100

                              114

                              117

                              108

                           Našumas (Indeksas)

                              100

                              106

                              99

                              99

                              Šaltinis: patikrintas Sąjungos pramonės klausimynas.

               (87)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbuotojų skaičius išaugo 8 %. 2014 m. dėl išaugusios gamybos našumas padidėjo 6 %, bet kitais metais sumažėjo. Todėl našumas nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek (1 %) sumažėjo.

         4.6.6.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (88)

               Antidempingo priemonės importui iš KLR taikomos nuo 2005 m.

               (89)

               Kaip nustatyta 35–47 konstatuojamosiose dalyse, Kinijos gamintojų dempingo skirtumas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gerokai viršijo de minimis lygį. Poveikis Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai yra didelis, turint omenyje nuolatinį gamintojų iš KLR bario karbonato importą dideliais kiekiais dempingo kainomis.

         4.6.7.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (90)

               Vidutinių Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainų ir vieneto gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu tokia:

                  8 lentelė

                  Vidutinės pardavimo kainos ir vieneto sąnaudos

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (Indeksas)

                              100

                              102

                              103

                              104

                           Vieneto gamybos sąnaudos (Indeksas)

                              100

                              91

                              93

                              95

                              Šaltinis: patikrintas Sąjungos pramonės klausimynas.

               (91)

               Vidutinės Sąjungos pramonės parduodamo vieneto kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %. Kaip paaiškinta 71 konstatuojamojoje dalyje, kainos padidėjo tiek pat, kiek ir Kinijos importo kaina.

               (92)

               2013–2014 m. Sąjungos pramonės vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo 9 %, o vėliau, nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio, šiek tiek (4 %) padidėjo. Bendrai per nagrinėjamąjį laikotarpį jos sumažėjo 5 % – įvyko iš dalies dėl optimizavus gamybos procesus padidėjusio našumo ir dėl padidėjus gamybos apimčiai sumažėjusių pastoviųjų išlaidų.

               (93)

               Kaip jau nustatyta per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą, Sąjungos pramonė toje pačioje gamykloje gamina du produktus: bario karbonatą ir stroncio karbonatą. Bendra šių dviejų produktų gamyba suteikia galimybę sumažinti pastoviąsias išlaidas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė restruktūrizavo gamybos procesą, pereidama nuo vadinamosios nuoseklių operacijų prie lygiagrečiosios (14) gamybos, vykdomos naudojant bendrus įrenginius. Taip buvo sutaupyta lėšų, racionalizuoti gamybos srautai, todėl padidėjo našumas.

         4.6.8.   Darbo sąnaudos

               (94)

               Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu tokia:

                  9 lentelė

                  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (Indeksas)

                              100

                              100

                              103

                              107

                              Šaltinis: patikrintas Sąjungos pramonės klausimynas.

               (95)

               Nuo 2013 m. iki PTL Sąjungos gamintojo vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 7 %.

         4.6.9.   Atsargos

               (96)

               Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu tokia:

                  10 lentelė

                  Atsargos

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (Indeksas)

                              100

                              131

                              125

                              74

                           Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi (%)

                           20

                           22

                           22

                           14

                              Indeksas

                              100

                              109

                              108

                              69

                              Šaltinis: patikrintas Sąjungos pramonės klausimynas.

               (97)

               Kartą per metus Sąjungos pramonė vienam mėnesiui sustabdo gamybą techninės priežiūros tikslais. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gamybos sustabdymo laikotarpis užtruko devynias savaites, nes buvo sumažėjusi paklausa, palyginti su ankstesniais metais. Peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaiga pagal laiką sutapo su atsargų atkūrimo ir grįžimo prie normaliųjų operacijų po minėto gamybos sustabdymo, kai atsargų lygis buvo minimalus, procesu. 2013–2015 m. atsargos buvo vertinamos tuo pačiu metų laikotarpiu, kai sandėlio užpildymo lygis yra vidutinis.

               (98)

               2013–2014 m. Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos išaugo 31 %, o vėliau, 2014–2015 m., sumažėjo 6 %. Nuo 2015 m. iki PTL atsargos sumažėjo 51 %. Per tiriamąjį laikotarpį visos laikotarpio pabaigos atsargos sumažėjo 26 %.

               (99)

               Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi, 2013–2015 m. padidėjo 2 procentiniais punktais iki 22 %, o vėliau, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, sumažėjo iki 14 %.

         4.6.10.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (100)

               Sąjungos pramonės pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu tokia:

                  11 lentelė

                  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2013 m.

                           2014 m.

                           2015 m.

                           PTL

                           Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas
                           (pardavimo apyvartos procentinė dalis)

                           [– 10 – – 20]

                           [0 – – 10]

                           [0 – – 10]

                           [0 – – 10]

                           Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (Indeksas)

                              – 100

                              – 40

                              – 41

                              – 46

                           Pinigų srautas (Indeksas)

                              100

                              – 402

                              35

                              152

                           Investicijos (Indeksas)

                              100

                              107

                              85

                              81

                           Investicijų grąža (Indeksas)

                              100

                              172

                              189

                              170

                              Šaltinis: patikrintas Sąjungos pramonės klausimynas.

               (101)

               Sąjungos pramonės pelningumą Komisija nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė nuolat patyrė nuostolių. 2013–2014 m. pelningumas išaugo 60 %, o vėliau, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, sumažėjo 6 %. Bendrai pelningumas, nepaisant 54 % padidėjimo nagrinėjamuoju laikotarpiu, išliko neigiamas.

               (102)

               Pinigų srautas, t. y. Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą, 2013–2014 m. sumažėjo 502 % iki neigiamo lygio, o vėliau nuolat didėjo iki PTL. Per tiriamąjį laikotarpį pinigų srautas išaugo 52 %.

               (103)

               2013–2014 m. investicijos padidėjo 7 %, o vėliau iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos sumažėjo 26 %, palyginti su 2014 m. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 19 %. 2013–2014 m. investicijos buvo didesnės dėl gamybos proceso restruktūrizacijos, kuria siekta patobulinti darbo srautus, racionalizuoti išlaidas ir padidinti našumą. Nuo 2015 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pagrindinės investicijos buvo susijusios su įrenginių pakeitimu.

               (104)

               Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios balansinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu šis rodiklis buvo neigiamas. 2015 m. jis padidėjo 89 %, palyginti su 2012 m., o paskui per PTL sumažėjo 19 %. Bendrai investicijų grąža, kaip ir pelningumas, tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 70 %.

         4.6.11.   Išvada dėl žalos

               (105)

               Kai kurie rodikliai, tokie kaip gamybos apimtis, pajėgumų naudojimas, užimtumas ir vieneto pardavimo kaina, tiriamuoju laikotarpiu šiek tiek pagerėjo. Vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo iš dalies dėl išaugusio našumo ir didesnės gamybos apimties.

               (106)

               Vis dėlto visu tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nuolat patyrė nuostolių, pajėgumų naudojimo lygis buvo žemas, o investicijų grąža – neigiama. Esant stabiliam suvartojimui, Sąjungos pramonė taip pat sumažino savo rinkos dalį.

               (107)

               Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nuolat patyrė materialinę žalą.

               (108)

               Tyrimas parodė, kad, kaip išdėstyta 66–69 konstatuojamosiose dalyse, nagrinėjamuoju laikotarpiu į Sąjungos rinką pateko didelės apimties importas dempingo kaina iš Kinijos. Todėl bario karbonatas iš Kinijos ir toliau buvo daugiausiai vartojamas Sąjungos rinkoje ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė didelę ir stabilią 59–73 % ir 62–80 % rinkos dalį.

               (109)

               Nepaisant to, kad importo dempingo kaina iš Kinijos vidutinės kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 5 %, šių kainų lygis buvo gerokai žemesnis, palyginti su Sąjungos pramonės kainomis. Kaip išdėstyta 73 konstatuojamojoje dalyje, importas dempingo kaina iš Kinijos Sąjungos kainas priverstinai sumažino 28,7–34,4 %. Dėl didelės apimties importo iš Kinijos smarkiai sumažintomis dempingo kainomis, kuris darė didelį spaudimą kainoms Sąjungos rinkoje, Sąjungos pramonė negalėjo pakelti savo pardavimo kainų iki gamybos sąnaudoms padengti pakankamo lygio. Tai įrodo Kinijos importui nustatytas priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas, apimantis antidempingo muitus, kurių dydis sudaro nuo 62–71 % iki 83–95 %.

               (110)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad žalinga Sąjungos pramonės padėtis turėjo būti susieta su dideliu importu iš Kinijos labai mažomis dempingo kainomis ir kad šis importas lėmė materialinę žalą Sąjungos pramonei.

         4.7.   Žalos tęsimosi tikimybė

   4.7.1.   Pirminės pastabos

               (111)

               Tyrimas parodė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importas iš Kinijos vykdytas dempingo kaina ir tikėtina, kad dempingas tęsis, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               (112)

               Kadangi Sąjungos pramonė ir toliau patyrė materialinę žalą dėl Kinijos importo, buvo įvertinta, ar tikėtina, kad žala tęsis, jei būtų leista pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nebetaikyti priemonių Kinijai.

               (113)

               Žalos tęsimosi tikimybei nustatyti buvo išnagrinėti šie elementai: Kinijos gamybos ir nepanaudoti pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas, tikėtinas Kinijos importo į Sąjungos rinką kainų lygis ir numatomas poveikis Sąjungos pramonei.

               (114)

               Kaip minėta 28 konstatuojamojoje dalyje, dėl Kinijos eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavimo ši analizė buvo atlikta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

         4.7.2.   Kinijos gamybos ir nepanaudoti pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas

               (115)

               Kaip minėta 50–54 konstatuojamosiose dalyse, Kinija turėjo didelių nepanaudotų pajėgumų – apie 280 000 tonų. Šie nepanaudoti pajėgumai daugiau nei tris kartus viršijo visą Sąjungos suvartojimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

               (116)

               Remdamasi Kinijos eksporto į Sąjungos ir kitų trečiųjų šalių rinkas kainų palyginimu, tolesniu dideliu Kinijos eksportu į Sąjungos rinką ir kitose pagrindinėse Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto rinkose galiojančiais muitais, Komisija taip pat nustatė, kad Sąjungos rinka, kaip išdėstyta 56–58 konstatuojamosiose dalyse, yra patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams.

               (117)

               Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad Kinijos nepanaudoti pajėgumai veikiausia bus nukreipti į Sąjungą, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

         4.7.3.   Kinijos importo kainos

               (118)

               Siekiant nustatyti tikėtiną, jei priemonės būtų panaikintos, iš Kinijos į Sąjungos rinką importuojamo bario karbonato kainų lygį, atsižvelgta į Kinijos importo į Sąjungą kainas be antidempingo muitų. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu atliktas palyginimas parodė, kad Kinijos kainos be antidempingo muitų bendrai buvo vidutiniškai apie 35 % mažesnės, palyginti su Sąjungos pramonės kainomis. Dviejų bendrovių, kurioms per pradinį tyrimą suteiktas rinkos ekonomikos režimas, kainos buvo atitinkamai 33–38 % ir 28–32 % mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos. Likusių Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems taikytas kitiems eksportuotojams taikomas muitas, kainų skirtumas buvo 40–46 % mažesnis nei Sąjungos pramonės kainos.

               (119)

               Be to, buvo išnagrinėtas Kinijos bario karbonato eksporto į kitas trečiąsias šalis kainų lygis. Nustatyta, kad Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos vidutiniškai buvo apytikriai 25–45 % mažesnės, palyginti su Sąjungos pramonės kainomis.

               (120)

               Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad importas iš Kinijos veikiausia darys dar didesnį spaudimą Sąjungos pramonės kainoms nei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, jei priemonės būtų panaikintos.

         4.7.4.   Tikėtinas poveikis Sąjungos pramonei

               (121)

               Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, jei nebus taikomos antidempingo priemonės, Kinijos eksportuojantys gamintojai turės paskatą smarkiai padidinti savo importą į Sąjungos rinką mažomis dempingo kainomis, darant spaudimą Sąjungos rinkoje vyraujančioms kainoms ir jas mažinant.

               (122)

               Didėjantis Kinijos importas, o jis yra tikėtinas, atsižvelgiant į turimus nepanaudotus pajėgumus, kartu su numatomu tolesniu spaudimu kainoms veikiausiai turės didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės padėčiai.

               (123)

               Jei šis scenarijus būtų įgyvendintas, tikrai nėra tikėtina, kad Sąjungos pramonė galės sumažinti savo kainas. Tai rodo faktas, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nesumažino savo pardavimo kainų net tokiomis sąlygomis, kai gamybos sąnaudos mažėjo, nes jos ir taip buvo mažesnės už sąnaudas.

               (124)

               Be to, tokio scenarijaus atveju, jeigu Sąjungos pramonė išlaikytų savo kainų lygį, ji veikiausiai prarastų pardavimų apimtį ir rinkos dalį, nes tikėtina, kad iš Kinijos į Sąjungos rinką patektų didelės apimties importas dar mažesnėmis kainomis.

               (125)

               Taigi Sąjungos pramonė turėtų sumažinti savo gamybos lygį, o tai turėtų didelį poveikį jos gamybos sąnaudoms ir pelningumui, nes bario karbonato gamyba yra imli kapitalui ir smarkiai išaugtų vienai tonai tenkančios svertinės pastoviosios išlaidos.

               (126)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo stebimas gamybos apimties pokyčių poveikis Sąjungos pramonės pelningumui. 2014 m. gamybos apimčiai padidėjus 20 %, Sąjungos pramonės pelningumas labai padidėjo, o gamybos apimties sumažėjimas 8 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu turėjo neigiamą poveikį pelningumui, kuris taip pat sumažėjo. Taigi gamybos apimčiai sumažėjus bet kokia dalimi, vienai tonai tenkančios pastoviosios išlaidos išaugtų, tačiau tuo pačiu metu dėl Kinijos importo daromo spaudimo kainoms toks išlaidų augimas negali būti kompensuotas pardavimo kainų augimu. Todėl Sąjungos pramonės, kuri jau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu patyrė nuostolių, pelningumas toliau mažėtų.

         4.7.5.   Išvada dėl žalos tęsimosi tikimybės

               (127)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad materialinę žalą jau patyrusios Sąjungos pramonės padėtis toliau blogėtų, jei priemonės būtų panaikintos, nes Sąjungos pramonė negalėtų konkuruoti su didesnės apimties Kinijos importu žalingomis dempingo kainomis. Taigi tikėtina, kad vidutinės trukmės laikotarpiu vienintelis Sąjungos gamintojas neturėtų jokio kito pasirinkimo, tik nutraukti savo gamybą.

               (128)

               Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog žala tęsis, jei priemonės būtų panaikintos.

         5.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (129)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar tolesnis dabartinių antidempingo priemonių taikymas nagrinėjamojo produkto importui neprieštarautų visos Sąjungos interesams. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę.

         5.1.   Sąjungos pramonės interesai

               (130)

               Galiojančios antidempingo priemonės suteikė Sąjungos pramonei galimybę išlaikyti bario karbonato gamybą Sąjungoje. Vis dėlto Sąjungos pramonė nesugebėjo visiškai atsigauti po praeityje patirtos žalos, tad pelningumas liko neigiamas.

               (131)

               Nors tai, kad Kinijos importui nagrinėjamuoju laikotarpiu vis dar teko didelė rinkos dalis ir tai darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, yra tiesa, priemonės vis dėlto padėjo apsaugoti Sąjungos pramonę, visų pirma nuo daugumos Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems šiuo metu taikomas kitiems eksportuotojams taikomas muitas. Vis dėlto atlikus tyrimą padaryta išvada, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai grįžtų į Sąjungos rinką, eksportuodami dar didesnį kiekį, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               (132)

               Tyrimas parodė, kad Sąjungos pramonė investavo, siekdama racionalizuoti savo gamybos procesą ir užtikrinti gamyklos, kurioje lygiagrečiai gaminami du produktai, t. y. bario karbonatas ir stroncio karbonatas, tvarumą. Kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, šių produktų gamybos sąnaudos yra tarpusavyje priklausomos, nes kai kurioms proceso dalims skirti įrenginiai naudojami gaminant abu produktus. Bendra abiejų produktų gamyba suteikia Sąjungos pramonei galimybę išskirstyti dideles pastoviąsias išlaidas visai gamyklai.

               (133)

               Jeigu priemonės būtų panaikintos, Sąjungos pramonės pastangos racionalizuoti savo išlaidas nueitų perniek, nes, kaip išdėstyta 126 konstatuojamojoje dalyje, dėl prarastos pardavimo ir gamybos apimties pastoviosios išlaidos išaugtų. Tai keltų didelę grėsmę bario karbonato gamybos veiklai ir dėl to ją galėtų tekti sustabdyti. Dėl 132 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių tai taip pat turėtų neigiamų padarinių stroncio karbonato gamybai.

               (134)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad tolesnis apsaugos nuo importo iš KLR dempingo kaina priemonių taikymas atitinka Sąjungos pramonės interesus.

         5.2.   Nesusijusių importuotojų interesai

               (135)

               Kaip nurodyta 16 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, Komisija išsiuntė klausimynus šešiems atsiliepusiems nesusijusiems importuotojams. Tačiau atliekant tyrimą nė vienas iš jų nebendradarbiavo.

               (136)

               Tyrimas neatskleidė jokių elementų, kurie parodytų, kad tolesnis galiojančių antidempingo priemonių taikymas turėtų didelį neigiamą poveikį nesusijusių importuotojų padėčiai.

         5.3.   Naudotojų interesai

               (137)

               Tyrimo pradžioje Komisija susisiekė su visais žinomais naudotojais ir paragino juos bendradarbiauti. Kaip išdėstyta 18 konstatuojamojoje dalyje, atsiliepė aštuoniasdešimt šešios įmonės ir joms visoms buvo pateikti klausimynai. Klausimynus užpildė penkiolika naudotojų.

               (138)

               Iš šių penkiolikos naudotojų tik penki išsamiai užpildė klausimyną. Likę dešimt naudotojų nepateikė nekonfidencialaus savo atsakymų į klausimyną varianto, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 2 dalį. Todėl pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 3 dalį į jų atsakymus buvo galima neatsižvelgti.

               (139)

               Penkių išsamius klausimyno atsakymus pateikusių bendradarbiavusių naudotojų importas sudarė apytikriai 6 % Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje ir 10 % viso importo iš Kinijos. Jų suvartojimas sudarė maždaug 8 % viso Sąjungos suvartojimo. Bendradarbiavę naudotojai vykdė veiklą keramikos frito ir glazūros, chemijos, stiklo ir krištolo bei elektrotechnikos sektoriuose, t y. kai kuriose pagrindinėse srityse, kuriose naudojamas bario karbonatas.

               (140)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad bario karbonatas sudaro tik 1,4–2,6 % visų bendradarbiavusių naudotojų gamybos sąnaudų, priklausomai nuo galutiniam produktui taikomų reikalavimų. Todėl manoma, kad priemonių poveikis šiems naudotojams palyginti nedidelis.

               (141)

               Vienas naudotojas pareiškė, kad antidempingo priemonės turėjo neigiamo poveikio jo gamybos sąnaudoms ir todėl pakenkė jo konkurencingumui. Kaip parodyta 140 konstatuojamojoje dalyje, minėtas pareiškimas nebuvo patvirtintas jokiais per tyrimą nustatytais faktais, tad šis argumentas buvo

               (142)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nenustatyta jokių požymių, kad tolesnis galiojančių antidempingo priemonių taikymas turėtų didelį neigiamą poveikį naudotojų padėčiai.

         5.4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (143)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių galiojančių antidempingo priemonių nebūtų galima toliau taikyti.

         6.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (144)

               Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones. Taip pat buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabų nebuvo pateikta.

               (145)

               Atsižvelgiant į išdėstytus motyvus, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 831/2011 nustatytos antidempingo priemonės importuojamam KLR kilmės bario karbonatui turėtų būti toliau taikomos.

               (146)

               Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės bario karbonatui, kuriame stroncis sudaro daugiau kaip 0,07 % masės, o siera – daugiau kaip 0,0015 % masės, miltelių, presuotų granulių arba degtų granulių pavidalu, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2836 60 00 (TARIC kodas 2836600010), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Galutinio antidempingo muito dydis yra toliau nurodyta fiksuota suma, nustatoma šių gamintojų gaminamiems produktams:

               Bendrovė

               Muito norma (EUR/t)

               Papildomas TARIC kodas

               „Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd.“, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei Province, PRC (KLR)

               6,3

               A606

               „Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd“, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong Province, PRC (KLR)

               8,1

               A607

               Visos kitos bendrovės

               56,4

               A999

         3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama ši deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išduodančio subjekto pareigūno, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto (nagrinėjamasis produktas), parduodamo eksportuoti į Europos Sąjungą, Kinijos Liaudies Respublikoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
   4.   Ir atskirai įvardytiems gamintojams (TARC kodai A606 ir A607), ir visoms kitoms bendrovėms (TARIC kodas A999) taikomas toks principas: tais atvejais, kai prekės buvo sugadintos prieš patekimą į laisvą apyvartą ir todėl faktiškai sumokėta ar mokėtina kaina padalijama tam, kad būtų galima nustatyti muito vertę pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 (15) 131 straipsnio 2 dalį, antidempingo mokesčio suma, apskaičiuota remiantis pirmiau nustatytomis fiksuotomis sumomis, sumažinama procentine dalimi, atitinkančia faktiškai sumokėtos ar mokėtinos kainos padalijimą.
   5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 27 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

      (2)  2005 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1175/2005, nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos kilmės bario karbonato importui, galutinį surinkimą (OL L 189, 2005 7 21, p. 15).

      (3)  2011 m. rugpjūčio 16 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 831/2011, kuriuo, remiantis priemonių galiojimo termino peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės bario karbonatui (OL L 214, 2011 8 19, p. 1).

      (4)  OL C 388, 2015 11 21, p. 16.

      (5)  OL C 298, 2016 8 18, p. 4.

      (6)  JT COMTRADE yra oficiali tarptautinės prekybos statistikos ir atitinkamų analitinių lentelių saugykla: https://comtrade.un.org/.

      (7)  Pvz., įmonių svetainės, žr. 8 išnašą.

      (8)  Nuoroda: bendrovė „Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd“: http://www.jingyan.com/index.php?lang=en žiūrėta 2017 1 9; bendrovė „Zaozhuang Yongli Chemical Co.“: http://lylchem.com/English/index.asp žiūrėta 2017 1 9; bendrovė „Guizhou Hongkaj Chemical Co. Ltd.“: http://www.guizhouhongkaichemicalcoltd.enic.pk/ žiūrėta 2017 1 9; bendrovė „Hengyang Hong Xiang Co. Ltd.“: http://www.yp.net.cn/english/search/printSingleDetailed.asp?i=C%19yK0%08i%40RY_jV%40&p=14 žiūrėta 2017 1 9; bendrovė „Guizhou Red Star Developing Co.“: http://www.redstarchem.com.cn/_d273694355.htm žiūrėta 2017 1 9; bendrovė „Hebei Xinji Chemical Group Co. Ltd.“: http://www.hhxj.chemchina.com/hbxjen/gywm/dsj/B700106web_1.htm žiūrėta 2017 1 9; bendrovė „Henan Huaxing Barium Industry Co., Ltd.“: https://www.fuzing.com/barium-carbonate-(manufacturer-of-China)/l/9c037042-e065-1f8f-a97a-04b07ac7793b žiūrėta 2017 1 9; bendrovė „SHAANXI ANKANG JIANGHUA GROUP CO, LTD“: „Jianghua“ chemijos gamykla: http://www.jianghuagroup.com/template/structureen.htm žiūrėta 2017 1 9; bendrovė „Hengyang Wanfeng Chemical Co, Ltd.“: http://www.wf-chem.com/pages/about.htm žiūrėta 2017 1 9; bendrovė „Hounan Chenzhou Chemical Industry Co, Ltd.“: http://www.chinachenzhou.com/cgi/search-en.cgi?f=introduction_en_1_+company_en_1_&t=introduction_en_1 žiūrėta 2017 1 9.

      (9)  Produkto 283660 COMTRADE SS6 duomenys: pasaulio eksportas – 141 766 tonos, pasaulio importas – 137 554 tonos.

      (10)  Įgyvendinimo reglamento (ES) 831/2011 71 konstatuojamoji dalis.

      (11)

      Šaltinis: Kinijos eksporto statistikos duomenų bazė.

      (12)  Abiem atvejais nurodyti duomenys paimti iš 2009 ir 2015 m. Kinijos eksporto statistikos.

      (13)  Kainos neapima taikomų antidempingo muitų.

      Šaltinis: Eurostato statistiniai duomenys.

      (14)  Nuoseklių operacijų gamyba – abiejų produktų gamyba pakaitomis tose pačiose gamybos linijose; lygiagrečioji gamyba – abiejų produktų gamyba tuo pačiu metu skirtingose linijose. Kai kurias įrenginiais dalijamasi, naudojant juos abiejose gamybos linijose.

      (15)  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).


title: 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 515/2011 dėl leidimo naudoti vitaminą B 6 kaip visų rūšių gyvūnų pašaro priedą  Tekstas svarbus EEE

text:
26.5.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 138/40

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 515/2011
   2011 m. gegužės 25 d.
   dėl leidimo naudoti vitaminą B6 kaip visų rūšių gyvūnų pašaro priedą
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. Minėto reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad reikia iš naujo įvertinti priedus, kuriuos leista naudoti remiantis Tarybos direktyva 70/524/EEB (2).

               (2)

               Direktyva 70/524/EEB buvo suteiktas nenustatytos trukmės leidimas naudoti vitaminą B6, priskiriamą grupei „Vitaminai, provitaminai ir panašaus poveikio tiksliai apibrėžtos cheminės sandaros medžiagos“, kaip visų rūšių gyvūnų pašaro priedą. Vėliau, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalimi, šis priedas buvo įtrauktas į pašaro priedų registrą kaip esamas produktas.

               (3)

               Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalimi kartu su to reglamento 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas iš naujo įvertinti vitaminą B6 kaip visų rūšių gyvūnų pašaro priedą ir priskirti jį priedų kategorijai „maistiniai priedai“. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį.

               (4)

               Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2010 m. lapkričio 9 d. nuomonėje padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis vitaminas B6 nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai (3). Be to, Tarnyba patvirtino pašaro priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė pašarų priedų laboratorija.

               (5)

               Atlikus vitamino B6 vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimo išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl reikėtų leisti naudoti šį priedą, kaip nurodyta šio reglamento priede.

               (6)

               Kadangi leidimo suteikimo sąlygų pakeitimai nėra susiję su sauga, tikslinga numatyti pereinamąjį laikotarpį turimoms premiksų ir kombinuotojo pašaro, kuriuose yra šio priedo, atsargoms išnaudoti.

               (7)

               Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „maistiniai priedai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašaro priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.
   2 straipsnis
   Pagal Reglamentą (EB) 1831/2003 paženklintus pašarus, kurių sudėtyje yra vitamino B6, galima ir toliau teikti rinkai bei naudoti tol, kol išsibaigs atsargos.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 25 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

      (2)  OL L 270, 1970 12 14, p. 1.

      (3)  EMST leidinys (2010 m.); 8(12):1917.

      PRIEDAS

                  Priedo identifikavimo numeris

                  Priedas

                  Cheminė formulė, aprašymas, analizės metodai

                  Gyvūno rūšis arba kategorija

                  Didžiausias amžius

                  Mažiausias kiekis

                  Didžiausias kiekis

                  Kitos nuostatos

                  Leidimo galiojimo terminas

                     Maistiniai priedai: vitaminai, provitaminai ir panašaus poveikio tiksliai apibrėžtos cheminės sandaros medžiagos.

                  3a831

                  Vitaminas B6/piridoksino hidrochloridas

                                 Veiklioji medžiaga

                              piridoksino hidrochloridas C8H11NO3.HCl
                              Grynumo kriterijai: ne mažiau kaip 98,5 %

                                 Analizės metodai
                                  (1)

                                          1.

                                          Vitamino B6 buvimui pašaro prieduose nustatyti: Europos farmakopėjos monografija 0245, 7-asis leidimas.

                                          2.

                                          Vitamino B6 buvimui premiksuose nustatyti: atvirkštinių fazių efektyvioji skysčių chromatografija, sujungta su UV detektoriumi (RP-HPLC-UV) (2).

                  Visos gyvūnų rūšys

                  —

                  —

                  —

                              1.

                              Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo temperatūrą, laiką ir stabilumą granuliuojant ir vandenyje.

                              2.

                              Vitaminą B6/piridoksino hidrochloridą taip pat galima sugirdyti su vandeniu.

                              3.

                              Naudotojų sauga: tvarkant produktą būtina dėvėti kvėpavimo takų apsaugos priemones, saugos akinius ir pirštines.

                  2021 m. birželio 15 d.

         (1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

         (2)  VDLUFA, III tomas, 13.9.1.


title: 2017 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1906 dėl leidimo naudoti endo-1,4-b-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš grybo Trichoderma citrinoviride Bisset (IM SD135), preparatą kaip dedeklinių vištaičių ir retesnių rūšių dedeklinių naminių paukščių pašaro priedą (leidimo turėtojas – „Huvepharma NV“) (Tekstas svarbus EEE. )

text:
19.10.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 269/33

            KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1906
      2017 m. spalio 18 d.
      dėl leidimo naudoti endo-1,4-b-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš grybo Trichoderma citrinoviride Bisset (IM SD135), preparatą kaip dedeklinių vištaičių ir retesnių rūšių dedeklinių naminių paukščių pašaro priedą (leidimo turėtojas – „Huvepharma NV“)
      (Tekstas svarbus EEE)
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
      kadangi:

                  (1)

                  Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

                  (2)

                  pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti endo-1,4-b-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Trichoderma citrinoviride Bisset (IM SD135), preparatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

                  (3)

                  tas prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti endo-1,4-b-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Trichoderma citrinoviride Bisset (IM SD135), preparatą kaip dedeklinių vištaičių ir retesnių rūšių dedeklinių naminių paukščių pašaro priedą, skirtiną prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“;

                  (4)

                  minėtą preparatą Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/1043 (2) jau leista dešimt metų naudoti kaip mėsiniams viščiukams, mėsiniams kalakutams, dedeklinėms vištoms, retesnių rūšių mėsiniams ir dedekliniams naminiams paukščiams, nujunkytiems paršeliams ir penimosioms kiaulėms skirtą pašaro priedą;

                  (5)

                  Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2017 m. sausio 25 d. priimtoje nuomonėje (3) padarė išvadą, kad pasiūlytomis naudojimo sąlygomis endo-1,4-b-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135), preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai. Tarnyba padarė išvadą, kad priedas yra laikomas veiksmingu dedeklinėms vištaitėms ir retesnių rūšių dedekliniams naminiams paukščiams. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

                  (6)

                  endo-1,4-b-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš Trichoderma citrinoviride Bisset (IM SD135), preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimų suteikimo sąlygos įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti suteiktas leidimas naudoti minėtą preparatą;

                  (7)

                  šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

            PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
      1 straipsnis
      Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „virškinimo stimuliatoriai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašaro priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.
      2 straipsnis
      Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

         Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
         Priimta Briuselyje 2017 m. spalio 18 d.

               Komisijos vardu

               Pirmininkas

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

         (2)  2015 m. birželio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1043 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš grybo Trichoderma citrinoviride Bisset (IM SD135), preparatą kaip mėsinių viščiukų, mėsinių kalakutų, vištų dedeklių, nujunkytų paršelių, penimųjų kiaulių ir retesnių rūšių mėsinių ir dedeklinių naminių paukščių pašaro priedą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 2148/2004, (EB) Nr. 828/2007 ir (EB) Nr. 322/2009 (leidimo turėtojas – „Huvepharma NV“) (OL L 167, 2015 7 1, p. 63).

         (3)  EFSA Journal 2017;15(2):4708.

         PRIEDAS

                     Priedo identifikavimo numeris

                     Leidimo turėtojo pavadinimas

                     Priedas

                     Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

                     Gyvūno rūšis arba kategorija

                     Didžiausias amžius

                     Mažiausias kiekis

                     Didžiausias kiekis

                     Kitos nuostatos

                     Leidimo galiojimo terminas

                     Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

                        Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai

                     4a1617

                     „Huvepharma NV“

                     Endo-1,4-beta-ksilanazė
                     EC 3.2.1.8

                        Priedo sudėtis

                     endo-1,4-beta-ksilanazės (EC 3.2.1.8), gautos iš grybo Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135), preparatas, kurio mažiausias aktyvumas 6 000  EPU (1)/g
                     (kieto ir skysto pavidalo)

                        Veikliosios medžiagos apibūdinimas

                     endo-1,4-beta-ksilanazė (EC 3.2.1.8), gauta iš grybo Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135)

                        Analizės metodas
                         (2)

                     Endo-1,4-beta-ksilanazės aktyvumo apibūdinimas:
                     kolorimetrinis metodas matuojant vandenyje tirpius dažus, endo-1,4-beta-ksilanazės atpalaiduotus iš azurino, kryžmine jungtimi sujungto su kviečių arabinoksilano substratais.

                     Dedeklinės vištaitės
                     Retesnių rūšių dedekliniai naminiai paukščiai

                     —

                     1 500  EPU

                                 1.

                                 Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant.

                                 2.

                                 Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant odos, akių ir kvėpavimo takų apsaugos priemones.

                     2027 m. lapkričio 8 d.

            (1)  1 EPU – tai fermento, kuris, esant pH 4,7 ir 50 °C temperatūrai, iš avižų speltos ksilano atpalaiduoja 0,0083 μmol redukuojančio cukraus (ksilozės ekvivalentas) per minutę, kiekis.

            (2)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: 2012 m. balandžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 318/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metais

text:
13.4.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 103/47

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 318/2012
   2012 m. balandžio 12 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metais
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,
   kadangi:

               (1)

               tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2011–2012 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 306/2012 (4);

               (2)

               šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnį;

               (3)

               siekiant užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma kuo greičiau po atnaujintų duomenų pateikimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2011–2012 prekybos metams, numatyti Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 971/2011, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 12 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

      (3)  OL L 254, 2011 9 30, p. 12.

      (4)  OL L 101, 2012.4.11, p. 3.

      PRIEDAS

         Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2012 m. balandžio 13 d.

                  (EUR)

                  KN kodas

                  Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  1701 12 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  43,14

                  1,67

                  1701 13 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 14 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 91 00 (2)

                  47,94

                  3,09

                  1701 99 10 (2)

                  47,94

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  47,94

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,48

                  0,23

         (1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

         (2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

         (3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.


title: 2011 m. liepos 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 751/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

text:
30.7.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 198/25

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 751/2011
   2011 m. liepos 29 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,
   kadangi:

               (1)

               Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 728/2011 (4).

               (2)

               Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metams, numatyti Reglamente (ES) Nr. 867/2010, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. liepos 30 d.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 29 d.

            Komisijos vardu, Pirmininko vardu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

      (3)  OL L 259, 2010 10 1, p. 3.

      (4)  OL L 194, 2011 7 26, p. 29.

      PRIEDAS

         Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2011 m. liepos 30 d.

                  (EUR)

                  KN kodas

                  Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  1701 11 10 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  56,48

                  0,53

                  1701 99 10 (2)

                  56,48

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  56,48

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,56

                  0,19

         (1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

         (2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

         (3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.


title: 2013 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 459/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
17.5.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 133/18

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 459/2013
   2013 m. gegužės 16 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 16 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  48,5

                  TN

                  95,6

                  TR

                  81,4

                  ZZ

                  75,2

                  0707 00 05

                  AL

                  36,9

                  MK

                  29,8

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  66,2

                  0709 93 10

                  TR

                  135,2

                  ZZ

                  135,2

                  0805 10 20

                  EG

                  54,7

                  IL

                  62,9

                  MA

                  71,8

                  TR

                  59,9

                  ZZ

                  62,3

                  0805 50 10

                  AR

                  113,5

                  TR

                  116,2

                  ZA

                  94,6

                  ZZ

                  108,1

                  0808 10 80

                  AR

                  129,7

                  BR

                  91,6

                  CL

                  115,2

                  CN

                  71,7

                  MK

                  55,3

                  NZ

                  153,6

                  US

                  187,5

                  ZA

                  117,2

                  ZZ

                  115,2

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.