title: 2017 m. sausio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/94, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio gliukonatui nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
20.1.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 16/3

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/94
   2017 m. sausio 19 d.
   kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio gliukonatui nustatomas galutinis antidempingo muitas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Taryba po antidempingo tyrimo (toliau – pirminis tyrimas) Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 965/2010 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės natrio gliukonatui, kurio Muitų sąjungos ir statistikos (CUS) numeris yra 0023277–9, Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (CAS) registro numeris yra 527–07–1, o KN kodas šiuo metu yra ex 2918 16 00 (TARIC kodas 2918160010) (toliau – natrio gliukonatas), nustatė galutinį antidempingo muitą.

               (2)

               Pirminės priemonės buvo 53,2 % ad valorem muitas, išskyrus bendroves „Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd“ ir „Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd“, kurioms nustatytas atitinkamai 5,6 % ir 27,1 % muitas.

         1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (3)

               Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių priemonių galiojimo pabaigą (3), 2015 m. liepos 1 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (4) 11 straipsnio 2 dalį.

               (4)

               Prašymą pateikė du Sąjungos gamintojai – „Jungbunzlauer S.A“ ir „Roquette Italia S.p.A“ (toliau – pareiškėjai).

               (5)

               Prašymas pagrįstas tuo, kad, baigus galioti priemonėms, dempingas veikiausiai tęstųsi ir tęstųsi arba pasikartotų žala Sąjungos pramonei.

         1.3.   Inicijavimas

               (6)

               2015 m. spalio 27 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalimi, inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo KLR kilmės natrio gliukonato. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

         1.4.   Panaši šalis

               (7)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė, kad kaip ir per pirminį tyrimą ji ketina pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas (toliau – JAV) kaip trečiąją rinkos ekonomikos šalį (toliau – panaši šalis), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Komisija paragino šalis teikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Šalys pastabų nepateikė.

               (8)

               Komisija ieškojo informacijos apie natrio gliukonato gamintojus kitose galimose panašiose šalyse ir susisiekusi su visais žinomais Kanados, Indijos, Japonijos, Pakistano, Serbijos, Pietų Afrikos, Pietų Korėjos, Šveicarijos ir JAV natrio gliukonato gamintojais paragino juos pateikti reikiamą informaciją. Viena Kanados bendrovė atsakė, kad ji yra ne natrio gliukonato gamintoja, o prekiautoja. Tik vienas Amerikos gamintojas pateikė klausimyno atsakymus ir sutiko, kad jo patalpose būtų surengtas tikrinamasis vizitas.

         1.5.   Suinteresuotosios šalys

               (9)

               Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, Kinijos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams ir naudotojams konkrečiai pranešė apie tyrimo inicijavimą ir paragino juos dalyvauti.

               (10)

               Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

         a)
         Atranka

               (11)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

      KLR eksportuojančių gamintojų atranka

               (12)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų KLR eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

               (13)

               Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkamas, tik vienas nagrinėjamosios šalies eksportuojantis gamintojas. Todėl atranka nebuvo reikalinga.

      Importuotojų atranka

               (14)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė keturių žinomų nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

               (15)

               Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, du nesusiję importuotojai. Atsižvelgdama į nedidelį nesusijusių importuotojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

         b)
         Klausimyno atsakymai

               (16)

               Komisija nusiuntė klausimynus dviem Sąjungos gamintojams, dviem nesusijusiems importuotojams, aštuoniems žinomiems naudotojams, dešimčiai didmenininkų, vykdant atranką apie save pranešusiam Kinijos eksportuojančiam gamintojui ir vienam JAV, kurios buvo laikomos panašia rinka, gamintojui.

               (17)

               Klausimyno atsakymus pateikė du Sąjungos gamintojai, du nesusiję importuotojai, vienas naudotojas, penki didmenininkai, Kinijos eksportuojantis gamintojas ir panašios rinkos gamintojas.

         c)
         Tikrinamieji vizitai

               (18)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį buvo surengti šių bendrovių patalpose:

                           Sąjungos gamintojai:

                                       —

                                       „Jungbunzlauer SA“, Markolsemas, Prancūzija ir viena susijusi bendrovė;

                                       —

                                       „Roquette Italy SpA“, Kasano Spinola, Italija;

                           importuotojai:

                                       —

                                       „Ceda Chemicals Limited“, Natsfordas, Jungtinė Karalystė;

                                       —

                                       „Norkem Limited“, Natsfordas, Jungtinė Karalystė;

                           KLR eksportuojantis gamintojas:

                                       —

                                       „Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd“ (toliau – SKB), Židžao miestas, Šandongo provincija, KLR;

                           panašios šalies gamintojas:

                                       —

                                       „PMP Fermentation Products, Inc“, Peorija, Jungtinės Amerikos Valstijos.

         1.6.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (19)

               Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2014 m. spalio 1 d. – 2015 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2012 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   2.1.   Nagrinėjamasis produktas

               (20)

               Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas – KLR kilmės natrio gliukonatas, kuriam priskirtas Muitų sąjungos ir statistikos (CUS) numeris 0023277–9 ir Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (CAS) registro numeris 527–07–1 (toliau – peržiūrimasis produktas arba natrio gliukonatas), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2918 16 00 (TARIC kodas 2918160010).

               (21)

               Sausas natrio gliukonatas daugiausia naudojamas statybos pramonėje kaip rišimosi lėtiklis ir betono mišinio plastiklis, kitose pramonės šakose – metalų paviršiams apdoroti (rūdims, oksidams ir riebalams šalinti) ir buteliams bei pramoninei įrangai valyti. Produktas taip pat gali būti naudojamas maisto ir vaistų pramonėje.

               (22)

               Nagrinėjamasis produktas skirstomas į kelias rūšis ir klausimyne apibrėžiamas pagal produkto kontrolės numerį (PKN). Pagal kiekvieną PKN atsižvelgiama į grynumą, dalelių dydį ir pakuotę, kaip nustatyta per pirminį tyrimą.

         2.2.   Panašus produktas

               (23)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad sauso natrio gliukonato, kurį Sąjungoje gamina ir parduoda Sąjungos pramonė, sauso natrio gliukonato, kuris gaminamas ir parduodamas JAV (pasirinktų panašia šalimi, kaip paaiškinta 60–62 konstatuojamosiose dalyse) vidaus rinkoje, ir sauso natrio gliukonato, kuris gaminamas ir parduodamas Kinijos vidaus rinkoje, taip pat Kinijoje gaminamo ir Sąjungai parduodamo sauso natrio gliukonato pagrindinės fizinės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis iš esmės yra tokios pačios.

               (24)

               Todėl Komisija padarė išvadą, kad šie produktai yra panašūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   3.1.   Pirminės pastabos

               (25)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus galiojančių priemonių galiojimo terminui dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

               (26)

               Kaip minėta 13 konstatuojamojoje dalyje, atliekant šį tyrimą bendradarbiavo tik vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas. Šiai bendrovei teko visa KLR natrio gliukonato eksporto į Sąjungą per PTL apimtis. Todėl Komisija manė turinti pakankamai informacijos eksporto kainai ir dempingo skirtumui per PTL įvertinti (3.2 skirsnis).

               (27)

               Vis dėlto šiam eksportuojančiam gamintojui teko tik 2–7 % visų gamybos pajėgumų ir tik 5–10 % visos natrio gliukonato gamybos KLR apimties. Be to, jo eksportas į trečiąsias šalis sudarė tik 23–28 % viso KLR eksporto į trečiąsias šalis per PTL (tikslios vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo dalies, palyginti su visais Kinijos gamybos pajėgumais, visa gamyba ir visu eksportu, negalima atskleisti dėl konfidencialumo). Todėl ir atsižvelgdama į tai, kad nebendradarbiavo nė vienas iš kitų Kinijos natrio gliukonato gamintojų Kinijos Liaudies Respublikoje, Komisija manė neturinti pakankamai informacijos dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei nagrinėti ir pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį naudojosi turimais faktais, kad įvertintų importo pokyčius, jei priemonės būtų panaikintos (3.3 skirsnis).

               (28)

               Kinijos valdžios institucijoms buvo tinkamai pranešta, kad dėl žemo Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygio Komisija gali taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šiuo klausimu pastabų negauta.

               (29)

               Todėl 3.3 skirsnyje pateiktos išvados pagrįstos turimais faktais. Tam tikslui pasinaudota bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikta informacija, prašymu atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Eurostato statistiniais duomenimis, valstybių narių pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktais duomenimis (toliau – 14 straipsnio 6 dalies duomenų bazė) ir viešai prieinama informacija internete (6). Kalbant apie Kinijos eksporto statistikos duomenų bazę, natrio gliukonatui priskiriamas kodas tai pat taikomas kitiems produktams, kurie nenagrinėjami šiame tyrime, todėl remiantis ta duomenų baze nebuvo galima nustatyti vien natrio gliukonato apimties. Todėl šis informacijos šaltinis negalėjo būti panaudotas.

         3.2.   Dempingas Sąjungoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

   3.2.1.   Normalioji vertė

               (30)

               Per pirminį tyrimą vieninteliam Kinijos eksportuojančiam gamintojui, kuris bendradarbiauja atliekant dabartinį tyrimą („Shandong Kaison Biochemicals“ arba SKB), buvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER). Todėl normalioji vertė šiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatyta remiantis jo gamybos ir pardavimo duomenimis.

               (31)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar visa bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per PTL apimties. Taigi visa bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška.

               (32)

               Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis.

               (33)

               Tada Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto (kaip nurodyta 22 konstatuojamojoje dalyje), kuris yra identiškas ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei per PTL visa tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad vienos rūšies produktas nebuvo parduodamas vidaus rinkoje dėl pakavimo skirtumo, o kitų rūšių produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

               (34)

               Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį per PTL, kad galėtų nuspręsti, ar skaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

               (35)

               Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

                           a)

                           tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

                           b)

                           vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

               (36)

               Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje per PTL kaina.

               (37)

               Normalioji vertė yra faktinė kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje per PTL, vidaus rinkos kaina, jei:

                           a)

                           tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

                           b)

                           vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

               (38)

               Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad 18–23 % produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota tik kaip pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

               (39)

               Vienos rūšies produkto, kuris vidaus rinkoje nebuvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis, normaliąją vertę Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

               (40)

               Normalioji vertė apskaičiuota prie bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per PTL pridėjus:

                           a)

                           vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas patyrė per PTL įprastomis prekybos sąlygomis parduodamas panašų produktą vidaus rinkoje, ir

                           b)

                           vidutinį svertinį pelną, kurį bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas gavo per PTL įprastomis prekybos sąlygomis parduodamas panašų produktą vidaus rinkoje.

         3.2.2.   Eksporto kaina

               (41)

               Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams. Todėl, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, eksporto kaina buvo kaina, faktiškai sumokėta arba mokėtina už nagrinėjamąjį produktą, jį parduodant eksportui į Sąjungą.

         3.2.3.   Palyginimas

               (42)

               Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

               (43)

               Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, kurie turi poveikio kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Koreguota atsižvelgiant į tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas nagrinėjamojoje šalyje, vežimo išlaidas (šalies viduje ir jūrų frachtą), draudimo, pakavimo ir kredito išlaidas, taip pat negrąžintiną PVM.

         3.2.4.   Dempingo skirtumas

               (44)

               Kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

               (45)

               Tuo remiantis nustatyta, kad per PTL vidutinis svertinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, buvo 2,6 % Šį dempingo skirtumo dydį reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad per PTL produktą iš KLR į Sąjungos rinką eksportavo tik vienintelis Kinijos eksportuojantis gamintojas, kuriam per pirminį tyrimą buvo suteiktas RER, kaip paaiškinta 26 ir 30 konstatuojamosiose dalyse.

         3.3.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

               (46)

               Nustačiusi, kad per PTL vykdytas dempingas, Komisija analizavo, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Nagrinėti šie elementai: KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, paklausos raida KLR, KLR eksportas į kitas trečiąsias šalis, Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis dempingo skirtumas ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

               (47)

               Kaip minėta 27–29 konstatuojamosiose dalyse, bendradarbiavo tik vienas KLR eksportuojantis gamintojas. Todėl kituose skirsniuose išvados pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį grindžiamos turimais faktais. Tam Komisija naudojosi bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikta informacija, prašymu atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Eurostato statistiniais duomenimis, valstybių narių pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį surinktais duomenimis (toliau – 14 straipsnio 6 dalies duomenų bazė) ir viešai prieinama informacija internete, kaip paaiškinta 29 konstatuojamojoje dalyje.

               (48)

               Primenama, kad per pirminio tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį importo apimtis padidėjo 77 %, o absoliučiaisiais skaičiais – 1 774 tonomis (nuo 2 291 tonų 2005 m. iki 4 095 tonų per pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį). Atitinkamai Kinijai tenkanti rinkos dalis pirminio tyrimo tiriamojo laikotarpio pabaigoje prieš nustatant priemones padidėjo nuo 12,8 % iki 24,9 %

         3.3.1.   Gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai ir paklausos raida KLR

               (49)

               Vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuotojo gamybos pajėgumai buvo tris kartus didesni už Sąjungos suvartojimą per PTL. Nustatyta, kad jo pajėgumų naudojimo koeficientas buvo 75–80 % Reiškia, kad vien nepanaudoti šios bendrovės pajėgumai sudaro daugiau nei pusę Sąjungos suvartojimo.

               (50)

               Be to, remiantis prašyme pateikta informacija, kuri buvo sutikrinta su 29 konstatuojamojoje dalyje minėta viešai prieinama informacija, natrio gliukonatą KLR gamina 40 gamintojų, o visi gamybos pajėgumai 2014 m. sudarė 1 000 000–1 200 000 tonų, t. y. 50 % daugiau nei 2010 m. 2014 m. Kinijos gamintojai naudojo tik apie pusę pajėgumų ir pagamino tik apie 550 000 tonų.

               (51)

               Remiantis prašymu atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą apskaičiuota, kad 2014 m. paklausa Kinijos vidaus rinkoje buvo 400 000–500 000 tonų, reiškia eksportui lieka apie 600 000–700 000 tonų pajėgumų. Sąjungos suvartojimas per PTL sudarė 16 000–22 000 tonų, reiškia nepanaudoti pajėgumai KLR yra apie 30 kartų didesni už Sąjungoje suvartojamą natrio gliukonato kiekį.

               (52)

               Natrio gliukonato paklausa KLR daugiausia priklauso nuo statybų pramonės. Statybų pramonė jį naudoja kaip betono priedą, gaminamą iš natrio gliukonato. Neatmetama, kad natrio gliukonato suvartojimas Kinijos vidaus rinkoje gali padidėti, jei KLR augs statybų pramonė. Vis dėlto KLR nepanaudoti pajėgumai gerokai viršija Sąjungos suvartojimą, todėl net jei suvartojimas Kinijos vidaus rinkoje padidėtų, nepanaudoti pajėgumai veikiausiai vis tiek bus labai dideli ir bus didelė tikimybė, kad bus eksportuojama į Sąjungos rinką.

         3.3.2.   Eksporto į kitas trečiąsias šalis apimtis ir kainos

               (53)

               Dėl 29 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių Kinijos duomenų bazės nebuvo galima naudoti Kinijos natrio gliukonato eksportui į kitas trečiąsias šalis analizuoti.

               (54)

               Remiantis prašyme pateikta informacija, kuri prireikus buvo pakoreguota ir sutikrinta su viešai prieinama informacija, kaip aprašyta 29 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis apimtis 2012–2014 m. apskritai padidėjo maždaug 45 % ir 2014 m. siekė apie 116 000 tonų.

               (55)

               Jokios viešos informacijos apie vidutines Kinijos eksporto į kitų trečiųjų šalių rinkas kainas nebuvo. Vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos gamintojo eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos 2012–2014 m. sumažėjo nuo 600–660 EUR/t 2012 m. iki 500–550 EUR/t 2014 m. Per PTL vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos gamintojo eksporto kainos, palyginti su 2014 m., padidėjo ir šiek tiek viršijo 600 EUR/t. Šios kainos atitiko pareiškėjų nurodytas Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas, išskyrus PTL, dėl kurio pareiškėjai nurodė, kad Kinijos kainos į kitas trečiąsias šalis toliau mažėjo iki 539–583 EUR/t.

         3.3.3.   Kitose trečiosiose šalyse vykdomas dempingas

               (56)

               Dėl 27 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių, analizuojant dempingo tęsimosi tikimybę, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį buvo naudojamasi turimais faktais.

               (57)

               Nors neturėta viešai prieinamos informacijos apie Kinijos eksporto į kitų trečiųjų šalių rinkas kainas, pareiškėjai pateikė informacijos, iš kurios buvo matyti, kad vidutinės visų kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos atitiko vidutinę vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo eksporto į kitas trečiąsias šalis kainą, kaip aprašyta 55 konstatuojamojoje dalyje.

               (58)

               Komisija, siekdama įvertinti dempingą, kurį Kinijos eksportuojantys gamintojai vykdo kitose trečiosiose šalyse, atliko du dempingo skirtumų skaičiavimus: vieną – naudodama vidutinę Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto į kitas trečiąsias šalis kainą, kurią nurodė pareiškėjai, ir kitą – naudodama išsamius duomenis apie eksporto sandorius, kuriuos SKB (vienintelis bendradarbiaujantis Kinijos eksportuojantis gamintojas) nurodė atsakydamas į antidempingo klausimyno klausimus apie savo penkias didžiausias eksporto rinkas, kaip kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto lyginamąjį kriterijų.

               (59)

               Dėl to primenama, kad per pirminį tyrimą bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas buvo vienintelė bendrovė, kuriai buvo suteiktas RER. Reiškia, kad kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams normalioji vertė turėtų būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, t. y. remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – panašioje šalyje). Tam reikėjo parinkti panašią šalį.

               (60)

               Kaip minėta 8 konstatuojamojoje dalyje, per tyrimą bendradarbiavo tik JAV gamintojas, kuris pateikė išsamius klausimyno atsakymus ir sutiko, kad jo patalpose būtų surengtas tikrinamasis vizitas.

               (61)

               Komisija nustatė, kad JAV atitinka tinkamos panašios šalies kriterijus, kadangi šioje rinkoje parduodamas kiekis yra pakankamai didelis ir yra didelė vidaus produkcijos ir iš kitų šalių, pvz., KLR, Italijos ir Prancūzijos, importuotos produkcijos konkurencija. Be to, JAV nagrinėjamajam produktui netaikė antidempingo muito.

               (62)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad JAV yra tinkama panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, ir iš vienintelio bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo gauta informacija buvo remiamasi nustatant normaliąją vertę eksportuojantiems gamintojams, kuriems per pirminį tyrimą nebuvo suteiktas RER.

               (63)

               Atlikdama 58 konstatuojamojoje dalyje nurodytą pirmąjį dempingo skaičiavimą Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis palygino vidutinę svertinę vienintelio bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo normaliąją vertę ir pareiškėjų nurodytą vidutinę Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto kainą EXW sąlygomis. Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, kurie turi poveikio kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Koreguota atsižvelgiant į vežimo, tvarkymo, papildomas ir pakavimo išlaidas bei negrąžintiną PVM, apskaičiuotus remiantis bendradarbiaujančio KLR eksportuojančio gamintojo klausimyno atsakymais.

               (64)

               Tuo remiantis nustatyta, kad Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis dempingo lygis buvo didesnis nei 70 %

               (65)

               Kalbant apie 58 konstatuojamojoje dalyje nurodytą kitą dempingo skaičiavimą, kurį atliekant dėl 57 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių naudojami išsamūs duomenys apie eksporto sandorius, kuriuos SKB nurodė atsakydamas į antidempingo klausimyno klausimus apie savo penkias didžiausias eksporto rinkas, kaip kitų Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto lyginamąjį kriterijų, normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip paaiškinta 59–63 konstatuojamosiose dalyse.

               (66)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo kaina, faktiškai sumokėta arba mokėtina už nagrinėjamąjį produktą, jį parduodant eksportui į penkias didžiausias trečiąsias šalis.

               (67)

               Kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto į penkias didžiausias kitas trečiąsias šalis kaina EXW sąlygomis, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, kurie turi poveikio kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje.

               (68)

               Koreguota atsižvelgiant į tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas nagrinėjamojoje šalyje, vežimo išlaidas (šalies viduje ir jūrų frachtą), draudimo, pakavimo ir kredito išlaidas, taip pat negrąžintiną PVM.

               (69)

               Tuo remiantis nustatyta, kad Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis dempingo lygis buvo apie 50 %

               (70)

               Be to, dėl išsamumo ir palyginimo buvo apskaičiuotas ir SKB eksporto į kitų trečiųjų šalių rinkas dempingo skirtumas, naudojant pačios bendrovės duomenis. Nustatytas apytiksliai 8,3 % dempingo skirtumas.

               (71)

               Skirtumą tarp 64 bei 69 konstatuojamosiose dalyse nustatyto dempingo skirtumo ir 45 bei 70 konstatuojamosiose dalyse nustatyto dempingo skirtumo galima paaiškinti tuo, kad pirmasis dempingo skirtumas pagrįstas panašios šalies normaliosios vertės duomenimis, kaip paaiškinta 59 konstatuojamojoje dalyje, o antrasis dempingo skirtumas, nustatytas vieninteliam bendradarbiaujančiam Kinijos eksportuojančiam gamintojui, pagrįstas normaliąja verte, kuri buvo nustatyta remiantis to gamintojo gamybos ir pardavimo duomenimis, nes per pirminį tyrimą jam buvo suteiktas RER, kaip paaiškinta 30–40 konstatuojamosiose dalyse. Be to, vieninteliam bendradarbiaujančiam Kinijos eksportuojančiam gamintojui 45 konstatuojamojoje dalyje nustatytas dempingo skirtumas per PTL yra susijęs su eksportu į Sąjungos rinką, kurioje dominavo didesnės kainos, o visi kiti apskaičiuoti dempingo skirtumai yra susiję su eksportu į kitų trečiųjų šalių rinkas.

               (72)

               Dempingo, kurį Kinija vykdo kitose trečiosiose šalyse, praktika yra rimtas požymis, rodantis kokią kainodaros politiką gali vykdyti Kinijos eksportuojantys gamintojai Sąjungoje, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

         3.3.4.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (73)

               Norint įvertinti Sąjungos rinkos patrauklumą ir tikimybę, kad KLR eksportas būtų nukreiptas į Sąjungos rinką, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, analizuota Kinijos eksporto į kitų trečiųjų šalių rinkas apimtis ir kainos, taip pat kainos Kinijos vidaus rinkoje, palyginti su vidutinėmis kainomis Sąjungos rinkoje.

               (74)

               Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis apimtis 2012–2014 m. padidėjo apie 45 % ir 2014 m. sudarė apie 116 000 tonų.

               (75)

               Dėl kainų vidaus rinkoje, kaip paaiškinta 27–29 konstatuojamosiose dalyse, neturint jokios kitos informacijos kaip lyginamasis kriterijus naudotos vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo kainos vidaus rinkoje. Iš palyginimo matyti, kad 2014 m. vidutinės kainos Sąjungos rinkoje buvo 43–55 % didesnės už vidutines kainas KLR vidaus rinkoje, o per PTL – 27–35 % didesnės už vidutines kainas KLR vidaus rinkoje.

               (76)

               Nustatyta, kad Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos, remiantis pareiškėjų pateiktais duomenimis, atitiko vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas, kaip paaiškinta 55 konstatuojamojoje dalyje. Nustatyta, kad 2014 m. vidutinės kainos Sąjungos rinkoje buvo 25–45 % didesnės už Kinijos eksporto į kitų trečiųjų šalių rinkas kainas, o per PTL – 20–40 % didesnės už Kinijos eksporto į kitų trečiųjų šalių rinkas kainos. Vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuotojo kainos į kitas trečiąsias šalis per PTL buvo 20–30 % mažesnės už Sąjungos pramonės kainas.

               (77)

               Dėl šių gerokai didesnių kainų Sąjungos rinka būtų patraukli Kinijos eksportuotojams, jei būtų panaikintos antidempingo priemonės.

               (78)

               Kinijos eksportuojančių gamintojų susidomėjimą eksportuoti į Sąjungos rinką patvirtina ir tai, kad SKB nuolat eksportuoja į Sąjungos rinką. Nepaisant taikomų priemonių ši bendrovė nuo pirminio tyrimo tiriamojo laikotarpio iki dabartinio PTL beveik padvigubino eksporto į Sąjungą apimtį ir maždaug 50 % padidino rinkos dalį.

         3.3.5.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

               (79)

               Atsižvelgdama į apskaičiuotus didelius KLR nepanaudotus pajėgumus, kurie gali būti panaudoti eksportui į Sąjungą dempingo kaina, į Sąjungos rinkos patrauklumą ir Kinijos eksportuotojų kainodaros politiką kitų trečiųjų šalių rinkose, Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, kad panaikinus antidempingo priemones labai padidėtų natrio gliukonato importo dempingo kaina iš KLR į Sąjungą apimtis.

         4.   ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (80)

               Bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai „Jungbunzlauer S.A.“ ir „Roquette Italia S.p.A.“ pagamina 100 % visos Sąjungos produkcijos.

               (81)

               Todėl laikoma, kad jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (82)

               Kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik du gamintojai, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su konkrečia bendrove susiję slapti duomenys turėjo būti indeksuoti arba nurodyti intervalais.

         4.2.   Sąjungos suvartojimas

               (83)

               Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi Sąjungos pramonės visa pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, nustatyta patikrinus dviejų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus, visa importo apimtimi, nustatyta pagal Eurostato duomenis, ir patikrintais bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo duomenimis.

               (84)

               Sąjungos suvartojimo raida:

                  1 lentelė

                  Sąjungos suvartojimas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                           13 000 –19 000

                           14 000 –20 000

                           16 000 –22 000

                           16 000 –22 000

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              109

                              119

                              122

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas.

               (85)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas nuolat didėjo ir iš viso padidėjo 22 %

         4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

   4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

               (86)

               Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis ir patikrintais bendradarbiaujančio Kinijos eksportuojančio gamintojo, kuriam teko 100 % viso Kinijos importo per PTL, klausimyno atsakymais.

               (87)

               Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

                  2 lentelė

                  Importo apimtis ir rinkos dalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Importas iš Kinijos (tonomis)

                           500–2 500

                           500–2 500

                           500–2 500

                           500–2 500

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              110

                              122

                              109

                           Kinijos rinkos dalism (%)

                           4–16

                           4–16

                           4–16

                           3–15

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              100

                              103

                              89

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas.

               (88)

               Importo iš Kinijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso padidėjo 9 % Pirmiausia ji 2012–2014 m. padidėjo 22 %, o per PTL sumažėjo 13 % Vis dėlto, kadangi importo iš Kinijos raida tik iš dalies sutapo su didėjančiu Sąjungos suvartojimu, Kinijos rinkos dalies raida buvo kitokia. Taigi, 2012 ir 2013 m. ji nesikeitė, 2014 m. šiek tiek padidėjo (t. y. 3 %) ir nuo 2014 m. iki PTL sumažėjo 14 % Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos rinkos dalis sumažėjo 11 % Tačiau, kaip nurodyta 78 konstatuojamojoje dalyje, vieninteliam bendradarbiaujančiam Kinijos eksportuojančiam gamintojui pavyko padvigubinti savo eksporto į Sąjungą dempingo kaina apimtį ir 50 % padidinti užimamą rinkos dalį, palyginti su pirminio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu.

         4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

               (89)

               Importo iš Kinijos kainų tendenciją Komisija nustatė remdamasi Eurostato duomenimis.

               (90)

               Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:

                  3 lentelė

                  Importo kainos (EUR už toną)

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Importo iš Kinijos kainos (EUR už toną)

                           680–750

                           600–670

                           600–670

                           670–740

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              89

                              89

                              98

                              Šaltinis: Eurostatas.

               (91)

               Apskritai vidutinės importo kainos per nagrinėjamą laikotarpį sumažėjo 2 % 2012–2013 m. importo kainos sumažėjo 11 %, 2014 m. nesikeitė ir per PTL padidėjo 9 %

               (92)

               Komisija bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo priverstinį kainų mažinimą per PTL nustatė palyginusi:

                           —

                           pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas ir

                           —

                           importuojamo kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas, nustatytas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas) ir pakoreguotas atsižvelgiant į antidempingo muitus ir muitus, taip pat išlaidas po importo.

               (93)

               Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Palyginimo rezultatai išreikšti Sąjungos pramonės vidutinės svertinės kainos per PTL procentine dalimi. Paaiškėjo, kad per PTL bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas priverstinai nemažino kainų, net kai neatsižvelgiama į antidempingo muitus. Tačiau bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, kuriam per PTL teko 100 % importo iš Kinijos, naudojo tik 2–7 % visų Kinijos gamybos pajėgumų.

         4.4.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

               (94)

               Importo į Sąjungą iš trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąją šalį, raida:

                  4 lentelė

                  Kitų trečiųjų šalių rinkos dalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Importas (tonomis)

                           0–300

                           0–500

                           0–400

                           0–300

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              582

                              256

                              132

                           Rinkos dalis (%)

                           0–1

                           1–2

                           0–1

                           0–1

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              543

                              217

                              109

                              Šaltinis: Eurostatas.

               (95)

               Importo iš trečiųjų šalių rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį siekė ne daugiau 2 %, o per PTL – mažiau nei 1 %

         4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   4.5.1.   Bendrosios pastabos

               (96)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję poveikio Sąjungos pramonės būklei. Komisija šiuos rodiklius vertino remdamasi patikrintais Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

         4.5.2.   Žalos rodikliai

   4.5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (97)

               Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  5 lentelė

                  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Gamyba (tonomis)

                           38 000 –58 000

                           33 000 –53 000

                           34 000 –54 000

                           35 000 –55 000

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Pajėgumų naudojimas (%)

                           70–90

                           65–85

                           65–85

                           65–85

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (98)

               2012 ir 2013 m. gamybos apimtis sumažėjo 10 %, o nuo 2014 m. iki PTL šiek tiek padidėjo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 6 % Gamybos apimties sumažėjimą galima paaiškinti tuo, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį 30–40 % sumažėjo eksporto apimtis, o tokį sumažėjimą tik iš dalies kompensavo pardavimo vidaus rinkoje padidėjimas, kaip parodyta 6 lentelėje.

               (99)

               Gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė.

         4.5.2.2.   Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir uždarasis naudojimas

               (100)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  6 lentelė

                  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

                           11 500 –17 500

                           12 500 –18 500

                           14 000 –20 000

                           15 000 –21 000

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              107

                              118

                              123

                           Sąjungos pramonės rinkos dalis (%)

                           84–96

                           84–96

                           84–96

                           85–97

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas.

               (101)

               Sąjungos pramonei pavyko nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjant Sąjungos suvartojimui nuolat didinti pardavimo apimtį – iš viso 23 %

               (102)

               Kadangi pardavimo apimtis labai atitiko pastebėtas Sąjungos suvartojimo tendencijas, Sąjungos pramonės rinkos dalis 2012–2014 m. nesikeitė, o per PTL šiek tiek padidėjo 1 %

               (103)

               Uždarasis naudojimas, kuris vyko praktiškai visą nagrinėjamąjį laikotarpį, kaip parodyta toliau lentelėje, neturėjo poveikio su gamyba ir pajėgumų naudojimu susijusiai pastebėtai tendencijai.

                  7 lentelė

                  Uždarasis naudojimas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Uždarasis naudojimas (tonomis)

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

         4.5.2.3.   Augimas

               (104)

               Sąjungos pramonės pardavimo vidaus rinkoje apimtis labai atitiko suvartojimo vidaus rinkoje raidą ir per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 23 % Dėl to Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį nesikeitė.

         4.5.2.4.   Užimtumas ir našumas

               (105)

               Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8 lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Darbuotojų skaičius

                           0–100

                           0–100

                           0–100

                           0–100

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              99

                              101

                              103

                           Našumas (tonomis darbuotojui)

                           500–1 500

                           500–1 500

                           500–1 500

                           500–1 500

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              91

                              91

                              91

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (106)

               Sąjungos pramonės darbuotojų skaičius per visą nagrinėjamąjį laikotarpį iš esmės nesikeitė. Sumažėjus gamybai ir nesikeičiant darbuotojų skaičiui našumas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo.

               (107)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl didelio automatizavimo lygio Sąjungos pramonei nebūtų įmanoma proporcingai sumažinti darbuotojų skaičiaus atsižvelgiant į mažėjančią gamybos apimtį.

         4.5.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (108)

               45 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad per tyrimą nustatyta, jog natrio gliukonatas iš KLR į Sąjungą buvo importuojamas dempingo kaina.

               (109)

               Sąjungos pramonė sugebėjo pasinaudoti galiojančiomis antidempingo priemonėmis ir pradėjo atsigauti po buvusio dempingo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį ji iš tiesų 23 % padidino pardavimo apimtį ir 1 % rinkos dalį. Tačiau atsigavimo po buvusio dempingo negalima vertinti kaip bendro atsigavimo, ypač atsižvelgiant į 123 konstatuojamojoje dalyje aprašytą pelningumo raidą, kuri 2012 ir 2013 m. buvo neigiama ir tik per PTL tapo teigiama.

         4.5.2.6.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (110)

               Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  9 lentelė

                  Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto gamybos sąnaudos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR už toną)

                           740–810

                           730–800

                           700–770

                           700–770

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              99

                              94

                              95

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (111)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės vidutinės pardavimo kainos sumažėjo 5 % Kainos 2012–2014 m. nuolat mažėjo ir per PTL tik šiek tiek padidėjo.

               (112)

               Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10 lentelė

                  Vieneto gamybos sąnaudos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL m.

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              98

                              86

                              80

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (113)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo 20 %. Iš dalies taip atsitiko dėl žaliavų kainų sumažėjimo, kaip išsamiau aprašyta 114 konstatuojamojoje dalyje, ir iš dalies – dėl išlaidų mažinimo, dėl ko sumažėjo visų gamybos sąnaudų atskiros dalys, visų pirma per nagrinėjamąjį laikotarpį ypatingai sumažintos eksploatavimo išlaidos.

               (114)

               Sąjungos gamintojai pagal atitinkamą gamybos proceso integravimo laipsnį kaip pagrindinę žaliavą naudojo gliukozės kukurūzų sirupą arba gliukozės kukurūzų pagrindo sirupą. Kadangi šios žaliavos sudaro didelę gamybos sąnaudų dalį, jų kainos sumažėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu lėmė 25–35 % sumažėjusias gamybos sąnaudas. Todėl bet koks kukurūzų arba gliukozės kukurūzų pagrindo sirupo kainos padidėjimas galėtų iš karto pakeisti dėl gamybos sąnaudų sumažėjimo pagerėjusią Sąjungos pramonės padėtį.

               (115)

               Dėl sumažėjusių sąnaudų vidutinės vieneto pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo tik 5 %, nes Sąjungos pramonė vis dar atsigavinėjo po nuostolių, kuriuos ji patyrė ankstesniais laikotarpiais dėl buvusios dempingo praktikos.

         4.5.2.7.   Darbo sąnaudos

               (116)

               Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  11 lentelė

                  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              93

                              104

                              107

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (117)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinės darbo sąnaudos padidėjo 7 % Bet kuriuo atveju tai neturėtų būti laikoma reikšmingu Sąjungos pramonės ekonominės padėties analizės rodikliu, nes darbo sąnaudos sudaro tik nedidelę gamybos sąnaudų dalį.

         4.5.2.8.   Atsargos

               (118)

               Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  12 lentelė

                  Atsargos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                           4 000 –8 000

                           3 000 –7 000

                           1 000 –5 000

                           1 000 –5 000

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              89

                              47

                              43

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (gamybos procentine dalimi) (%)

                           8–16

                           8–16

                           2–11

                           2–10

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              99

                              51

                              46

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (119)

               Atsargų lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 54 %

               (120)

               Nustatyta, kad per PTL atsargų lygis buvo normalus.

         4.5.2.9.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (121)

               Sąjungos pramonės pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  13 lentelė

                  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           PTL

                           Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                           – 20 – 0

                           – 15 – + 5

                           – 10 – + 10

                           – 5 – + 15

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              101

                              111

                              118

                           Grynųjų pinigų srautas (EUR)

                           – 3 400 000  – – 1 400 000

                           – 1 600 000  – + 400 000

                           700 000  – 2 700 000

                           1 200 000  – 3 200 000

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              182

                              284

                              309

                           Investicijos (EUR)

                           300 000 –1 000 000

                           100 000 –800 000

                           100 000 –700 000

                           0–600 000

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              66

                              56

                              35

                           Investicijų grąža (%)

                           – 20 – 0

                           – 20 – 0

                           – 10 – + 10

                           0 – 20

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              99

                              111

                              122

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (122)

               Komisija nustatė Sąjungos gamintojų pelningumą išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, kaip tokio pardavimo apyvartos procentinę dalį.

               (123)

               Per pirmus dvejus nagrinėjamojo laikotarpio metus Sąjungos pramonė veikė nuostolingai ir 2014 m. beveik subalansavo pelną ir nuostolius. Tik per PTL pelningumas beveik pasiekė per pirminį tyrimą naudotą tikslinio pelno lygį, bet vis tiek buvo šiek tiek už jį mažesnis. Būtina pabrėžti, kad šį pagerėjimą lėmė sumažėjusios gamybos sąnaudos, kurios iš esmės sumažėjo dėl palankios gliukozės kukurūzų ir gliukozės kukurūzų pagrindo sirupo kainų raidos, kaip paaiškinta 114 konstatuojamojoje dalyje. Todėl bet koks šių žaliavų kainų, kurios svyruoja dėl klimato ir derliaus, padidėjimas gali iš karto pabloginti neseniai pasiektą pelningumą.

               (124)

               Grynųjų pinigų srautas, t. y. Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą, per pirmuosius dvejus nagrinėjamojo laikotarpio metus buvo neigiamas ir tapo teigiamas tik antrąją nagrinėjamojo laikotarpio pusę.

               (125)

               Tačiau grynųjų pinigų srauto pagerėjimą iš dalies lėmė investicijos, kurios per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 65 % ir, palyginti su ilgalaikio turto, naudojamo nagrinėjamajam produktui gaminti, bendrąja verte buvo beveik nežymios. Grynųjų pinigų srautas padidėjo ir dėl pelningumo padidėjimo, kurį, kaip paaiškinta 123 konstatuojamojoje dalyje, daugiausia lėmė palanki gliukozės kukurūzų ir gliukozės kukurūzų pagrindo sirupo kainų raida. Todėl bet koks šių žaliavų kainų, kurios svyruoja dėl klimato ir derliaus, padidėjimas gali iš karto pabloginti padidėjusio grynųjų pinigų srauto padėtį.

               (126)

               Be to, būtina pažymėti, kad žemas investicijų ir eksploatacijos išlaidų (žr. 113 konstatuojamąją dalį) lygis, dėl kurio laikinai padidėjo grynųjų pinigų srautas ir pelningumas, ilgalaikiu požiūriu nėra stabilus, nes dėl to palaipsniui nuvertės gamybos įrenginiai. Galiausiai tai gali turėti poveikio gamybos sąnaudoms ir gamybos proceso efektyvumui. Bet kuriuo atveju būtinos investicijos ir eksploatacijos išlaidos gali būti tik atidėtos vėlesniam laikotarpiu, o tai turės atidėto neigiamo poveikio grynųjų pinigų srautui ir pelningumui.

               (127)

               Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Per pirmus dvejus nagrinėjamojo laikotarpio metus ji buvo neigiama ir tik per PTL tapo teigiama. Kadangi investicijų grąža ir pelningumas yra labai susiję žalos rodikliai, didesnė investicijų grąža buvo tiesioginis padidėjusio pelningumo rezultatas. Todėl padidėjusi investicijų grąža taip pat iš dalies priklausė nuo palankios gliukozės kukurūzų ir gliukozės kukurūzų pagrindo sirupo kainos raidos, aprašytos 123 konstatuojamojoje dalyje. Todėl bet koks šių žaliavų kainų, kurios svyruoja dėl klimato ir derliaus, padidėjimas galėtų iš karto sumažinti neseniai padidėjusią investicijų grąžą.

               (128)

               Sąjungos pramonės naujo kapitalo injekcijos į natrio gliukonato verslą buvo minimalios, o investicijos buvo visiškai nežymios, kaip paaiškinta 125 ir 126 konstatuojamosiose dalyse. Todėl pajėgumo padidinti kapitalą nebuvo įmanoma analizuoti.

         4.5.3.   Išvada dėl žalos

               (129)

               Pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo teigiama, nes Sąjungos pramonei pavyko prisiderinti prie didėjančio suvartojimo. Tačiau gamyba ir pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį mažėjo.

               (130)

               Su Sąjungos pramonės finansine veikla susiję žalos rodikliai (pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža) per pirmuosius trejus nagrinėjamojo laikotarpio metus buvo neigiami arba beveik nuliniai ir ėmė gerėti tik per PTL, išskyrus grynųjų pinigų srautą, kuris jau 2014 m. buvo teigiamas.

               (131)

               Vis dėlto teigiamos pelningumo, grynųjų pinigų srauto ir investicijų grąžos raidos negalima laikyti stabilia, nes ji teigiama tapo tik nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje (grynųjų pinigų srauto raida) ir per PTL (pelningumo ir investicijų grąžos raida). Be to, visi trys rodikliai per PTL buvo teigiami iš esmės dėl to, kad sumažėjo pagrindinės žaliavos (gliukozės kukurūzų ir gliukozės kukurūzų pagrindo sirupo) kainos, kurios yra linkusios svyruoti, kaip paaiškinta 123, 125 ir 127 konstatuojamosiose dalyse, ir dėl to, kad buvo mažinamos kapitalo investicijos ir eksploatacijos išlaidos, kurios nėra tvarios ilgalaikėje perspektyvoje (žr. 126 konstatuojamąją dalį). Be to, per PTL pasiektas pelningumo lygis buvo mažesnis nei per pirminį tyrimą nustatytas tikslinis pelnas.

               (132)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonė per PTL pradėjo atsigauti nuo buvusio dempingo ir kad jai per PTL nedaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Vis dėlto iš investicijų matyti, kad Sąjungos pramonės finansinės veiklos rezultatai nebuvo pakankami ilgalaikiam gyvybiškumui užtikrinti.

         4.6.   Žalos pasikartojimo tikimybė

               (133)

               Norint įvertinti žalos pasikartojimo tikimybę nagrinėti keli veiksniai – gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai KLR, Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto į kitas trečiąsias rinkas apimtis, Kinijos eksporto į kitas trečiąsias rinkas kainos ir Kinijos vidaus rinkos kainos, taip pat Sąjungos rinkos patrauklumas ir pirminio tyrimo išvados.

               (134)

               Kinijos nepanaudoti pajėgumai per PTL sudarė 600 000–700 000 tonų, kaip nustatyta 51 konstatuojamojoje dalyje, o tai yra 30 kartų daugiau nei Sąjungos suvartojimas, kuris sudarė 16 000–22 000 tonų. Kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje, net jei kai kurie tokie nepanaudoti pajėgumai būtų panaudoti galimai padidėsiančiai paklausai KLR ar kitose trečiosiose šalyse patenkinti, liktų dar labai daug nepanaudotų pajėgumų eksportui į Sąjungą.

               (135)

               Kaip aprašyta 54 konstatuojamojoje dalyje, didėjo Kinijos į kitas trečiąsias šalis eksporto apimtis. Eksporto į kitas trečiąsias šalis apimtis 2012–2014 m. padidėjo 45 % ir 2014 m. sudarė apie 116 000 tonų. Vien ši apimtis šešis kartus viršija Sąjungos suvartojimą tuo pačiu laikotarpiu.

               (136)

               Nustatyta, kad per PTL vidutinės Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos buvo 20–40 % mažesnės už vidutinę Sąjungos pramonės kainą, kaip nustatyta 76 konstatuojamojoje dalyje. Nelygu naudota metodika, kaip nustatyta 64 ir 69 konstatuojamosiose dalyse, Kinijos eksportuojančių gamintojų dempingo kitose trečiosiose šalyse skirtumas buvo didesnis nei 70 % arba sudarė bent apie 50 % Vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas, kaip paaiškinta 70 konstatuojamojoje dalyje, siekė 8,3 %

               (137)

               Kaip nustatyta 75 ir 76 konstatuojamosiose dalyse, vidutinės kainos Sąjungos rinkoje buvo 27–35 % didesnės už vidutines kainas KLR vidaus rinkoje, o per PTL – 20–40 % didesnės už vidutines Kinijos eksporto į kitų trečiųjų šalių rinkas kainas. Vienintelio bendradarbiaujančio Kinijos eksportuotojo kainos į kitas trečiąsias šalis per PTL buvo 20–30 % mažesnės už Sąjungos pramonės kainas.

               (138)

               Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad Sąjungos rinka, palyginti su Kinijos vidaus rinka ir trečiųjų šalių rinkomis, yra labai patraukli dėl kainų. Sąjungos rinkos patrauklumą patvirtina didėjantis SKB skverbimasis į rinką – ši bendrovė eksporto apimtį padidino dvigubai, o jai tenkanti rinkos dalis padidėjo 50 %, kaip nustatyta 78 konstatuojamojoje dalyje.

               (139)

               Jei priemonės būtų panaikintos, Kinijos eksportuojantys gamintojai veikiausiai atnaujintų arba pradėtų didelės apimties eksportą dempingo kaina į Sąjungą, dėl kurio veikiausiai būtų priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos (apie 20–40 %, remiantis nustatyta nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainodara kitose trečiosiose šalyse). Iš tikrųjų kainodara veikiausiai būtų tokia pati arba panaši, kaip kitose trečiosiose šalyse, nes ji leistų Kinijos eksportuojantiems gamintojams atgauti arba užimti Sąjungos rinkos dalį. Visų pirma natrio gliukonatas yra prekė, kurios atveju kaina yra pats svarbiausias ir lemiamas veiksnys.

               (140)

               Norint įvertinti augančio importo mažomis kainomis iš Kinijos į Sąjungos rinką galimą poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei priemonės būtų panaikintos, taip pat analizuota raida pirminio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu. Pastebėta, kad per pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo kainos dėl importo iš Kinijos buvo priverstinai mažinamos 13–29 % Per pirminio tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kinijos apimtis padidėjo 77 %, o absoliučiaisiais skaičiais – 1 774 tonomis (nuo 2 291 tonų 2005 m. iki 4 095 tonų per pirminio tyrimo tiriamąjį laikotarpį). Šis padidėjimas laikytas reikšmingu – dėl jo visų pirma Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo 80 %, o pardavimo apimtis – 20 % Tuo remiantis per pirminį tyrimą padaryta išvada, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala.

               (141)

               Jei scenarijus bus panašus ir panaikinus priemones iš Kinijos į Sąjungos rinką pateks didelis importuojamo produkto kiekis mažomis dempingo kainomis, Sąjunga veikiausiai reaguos taip pat, kaip nustatyta per pirminį tyrimą, todėl padidėjusios importo iš Kinijos gerokai mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainos apimties poveikis bus panašus, kaip nustatytas per pirminį tyrimą. Visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad šio produkto rinka labai reaguoja į kainas ir kad kainų lygis kitų trečiųjų šalių rinkose yra gerokai žemesnis, Sąjunga veikiausiai bus priversta mažinti pardavimo ir gamybos apimtį bei kainas, o tai turės neigiamo poveikio pelningumui. Iš tiesų šio produkto jautrumas kainai padidintų bet kokį Sąjungos rinkoje daromo spaudimo kainoms poveikį. Dėl to Sąjungos pramonės padėties pagerėjimo, kuris buvo juntamas tik per PTL, nebeliktų ir Sąjungos pramonės finansinė padėtis veikiausiai labai pablogėtų.

               (142)

               Dar vienas padidėjusios importo iš Kinijos mažomis kainomis apimties poveikio Sąjungos pramonei, jei priemonės būtų panaikintos, požymis – Sąjungos pramonės padėtis jos eksporto į kitas trečiąsias šalis atžvilgiu. Sąjungos pramonės eksporto į tokias šalis, kuriose negalioja antidempingo priemonės ir į kurias, kaip nustatyta, iš Kinijos importuojama dempingo kaina, apimtis sumažėjo 30–40 %

               (143)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, kad panaikinus priemones žala pasikartos.

         5.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (144)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į šios priemonių galiojimo termino peržiūros išvadas, dėl importuojamam KLR kilmės natrio gliukonatui taikomų antidempingo priemonių būtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų, naudotojų ir didmenininkų, interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

         5.1.   Sąjungos pramonės interesai

               (145)

               Sąjungos pramonės ekonominė padėtis pagerėjo po to, kai 2010 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės.

               (146)

               Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė yra vis dar pažeidžiama, kaip paaiškinta 131 ir 132 konstatuojamosiose dalyse.

               (147)

               Dėl to, jei priemonės bus panaikintos, žala veikiausiai pasikartos, nes Sąjungos pramonė praras pirkėjus ir jai bus daromas spaudimas mažinti kainas Kinijos eksportuojančių gamintojų naudai, nes manoma, kad padidės jų importo mažomis dempingo kainomis apimtis. Panaši padėtis pastebėta kitose trečiosiose šalyse, kaip aprašyta 142 konstatuojamojoje dalyje.

               (148)

               Nepanaikinus priemonių Sąjungos pramonė toliau atsigautų nuo buvusio dempingo ir sustiprintų savo padėtį.

         5.2.   Nesusijusių importuotojų interesai

               (149)

               Inicijuojant tyrimą buvo susisiekta su keturiais žinomais nesusijusiais importuotojais. Į klausimyno atsakymus atsakė du nesusiję importuotojai. Jiems per PTL teko 30–50 % importo iš Kinijos ir jie nesutiko su priemonių nustatymu.

               (150)

               Nustatyta, kad natrio gliukonatas sudaro mažiau nei 5 % jų visos apyvartos. Be to, abu importuotojai apskritai veikė pelningai taip pat ir toje srityje, kuri susijusi su natrio gliukonatu.

               (151)

               Tuo remdamasi Komisija mano, kad toliau taikant priemones poveikis importuotojams, jei toks bus apskritai, bus labai nedidelis.

         5.3.   Naudotojų interesai

               (152)

               Klausimynai buvo nusiųsti aštuoniems žinomiems naudotojams. Atsakymus pateikė tik vienas naudotojas, kuris nesutiko su priemonių nustatymu.

               (153)

               Per PTL bendradarbiaujantis naudotojas produkto iš KLR neimportavo, nes jis natrio gliukonatą pirko tik iš vieno Sąjungos gamintojo. Natrio gliukonatas sudaro mažiau nei 5 % šio naudotojo gatavų produktų, į kurių sudėtį įeina natrio gliukonatas, gamybos sąnaudų. Be to, jo gamybos veikla, kai naudojamas natrio gliukonatas, sudarė mažiau nei 20 % visos apyvartos per PTL. Nustatyta, kad šis naudotojas taip pat apskritai veikė pelningai. Remiantis tuo, kad natrio gliukonato kainų svyravimo poveikis jo gamybos sąnaudoms yra labai nedidelis, manoma, kad toliau taikant priemones poveikis šiam naudotojui, jei toks bus apskritai, bus labai nedidelis.

               (154)

               Atsižvelgdama į išvadą dėl bendradarbiaujančio naudotojo ir žemo naudotojų bendradarbiavimo lygio Komisija padarė išvadą, kad toliau taikant priemones poveikis naudotojams, jei toks bus apskritai, bus labai nedidelis.

         5.4.   Didmenininkų interesai

               (155)

               Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė penki didmenininkai. Trys pritarė priemonių nustatymui, o kiti du nuomonės nepareiškė. Visi penki didmenininkai natrio gliukonatą pirko iš Sąjungos gamintojo ir nagrinėjamojo produkto iš Kinijos neimportavo. Su natrio gliukonatu susijusi veikla per nagrinėjamąjį laikotarpį sudarė nežymią visų bendrovių bendros apyvartos dalį.

               (156)

               Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad toliau taikant priemones poveikis didmenininkams, jei toks bus apskritai, veikiausiai bus labai nedidelis.

         5.5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (157)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad galiojančių priemonių importuojamam KLR kilmės natrio gliukonatui tolesnis taikymas neatitiktų Sąjungos interesų.

         6.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

   6.1.   Priemonės

               (158)

               Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones. Be to, buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Po faktų atskleidimo pastabų nepateikė nė viena šalis.

               (159)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Komisijos reglamentu (ES) Nr. 377/2010 (7) importuojamam KLR kilmės natrio gliukonatui nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.

         6.2.   Speciali stebėsena

               (160)

               Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas.

               (161)

               Bendrovės, kurioms taikomas konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muitas, privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Sąskaita faktūra privalo atitikti šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje išdėstytus reikalavimus. Importuojamam produktui, su kuriuo nepateikiama tokia sąskaita faktūra, turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas.

               (162)

               Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi nustatytų sąlygų, gali būti inicijuotas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, nagrinėti, ar būtina panaikinti individualias muito normas ir nustatyti visos šalies mastu taikomą muitą.

               (163)

               Šis reglamentas atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio gliukonatui, kurio Muitų sąjungos ir statistikos (CUS) numeris yra 0023277–9, Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (CAS) registro numeris yra 527–07–1, ir kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2918 16 00 (TARIC kodas 2918160010) nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytam produktui, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, normos yra tokios:

               Bendrovė

               Galutinis antidempingo muitas (%)

               Papildomas TARIC kodas

               Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

               5,6

               A972

               Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

               27, 1

               A973

               Visos kitos bendrovės

               53,2

               A999

         3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išduodančio subjekto pareigūno, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto natrio gliukonato, parduodamo eksportuoti į Europos Sąjungą, Kinijos Liaudies Respublikoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
   4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos atitinkamos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 19 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

      (2)  2010 m. spalio 25 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 965/2010, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio gliukonatui, galutinis surinkimas (OL L 282, 2010 10 28, p. 24).

      (3)  OL C 47, 2015 2 10, p. 3.

      (4)  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (OL L 343, 2009 12 22, p. 51). Pagrindinis reglamentas yra kodifikuota šio reglamento redakcija.

      (5)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio gliukonatui, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 355, 2015 10 27, p. 18).

      (6)  https://www.prlog.org/12459353-sodium-gluconate-producers-in-china-see-sharp-increase-in-exports-in-2014.html

      (7)  2010 m. gegužės 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 377/2010, kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės natrio gliukonatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 111, 2010 5 4, p. 5).


title: 2014 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1138/2014 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, preparatą kaip paršavedžių pašarų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė „Adisseo France S.A.S.“ )  Tekstas svarbus EEE

text:
28.10.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 307/30

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1138/2014
   2014 m. spalio 27 d.
   dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, preparatą kaip paršavedžių pašarų priedą (leidimo turėtoja – bendrovė „Adisseo France S.A.S.“)
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas leisti naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, preparatą. Kartu su prašymu pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

               (2)

               šis prašymas susijęs su leidimu naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, preparatą kaip paršavedžių pašarų priedą, prašant jį priskirti prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“;

               (3)

               Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 290/2014 (2) endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, preparatą leista naudoti dešimt metų kaip naminių paukščių, nujunkytų paršelių ir penimų kiaulių pašarų priedą;

               (4)

               Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2014 m. gegužės 20 d. priimtoje nuomonėje (3) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis endo-1,4-beta-ksilanazės EC 3.2.1.8 ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės EC 3.2.1.6, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėjimo po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

               (5)

               Tarnyba taip pat nustatė, kad, remiantis metaanalizės rezultatais, papildžius paršavedžių mitybą rekomenduojama priedo doze paršavedės laktacijos metu neteko daug mažiau svorio, o kitų vertintų kriterijų reikšmės nepakito. Kadangi mažesnis svorio praradimas, kuriuo Tarnyba suabejojo dėl biologinės arba fiziologinės svarbos trūkumo, laikytas svarbiu zoologiniu kriterijumi, laikyta, kad pateikti in vivo tyrimai atitinka veiksmingumo laktuojančioms paršavedėms įrodymo sąlygas;

               (6)

               atlikus endo-1,4-beta-ksilanazės EC 3.2.1.8 ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės EC 3.2.1.6, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, preparato vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje išdėstytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl reikėtų leisti naudoti šį preparatą, kaip nurodyta šio reglamento priede;

               (7)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Leidimas
   Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „zootechniniai priedai“ ir funkcinei grupei „virškinimo stimuliatoriai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 27 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

      (2)  2014 m. kovo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 290/2014 dėl leidimo naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, preparatą kaip naminių paukščių, nujunkytų paršelių ir penimų kiaulių pašarų priedą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1259/2004, (EB) Nr. 943/2005, (EB) Nr. 1206/2005 ir (EB) Nr. 322/2009 (leidimo turėtoja – bendrovė „Adisseo France S.A.S.“) (OL L 87, 2014 3 22, p. 84).

      (3)  EFSA Journal 2014; 12(6):3722.

      PRIEDAS

                  Priedo identifikavimo numeris

                  Leidimo turėtojo pavadinimas

                  Priedas

                  Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

                  Gyvūno rūšis arba kategorija

                  Didžiausias amžius

                  Mažiausias kiekis

                  Didžiausias kiekis

                  Kitos nuostatos

                  Leidimo galiojimo terminas

                  Aktyvumo vienetai vienam kilogramui visaverčio pašaro, kurio drėgnis 12 %

                     Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai.

                  4a1604i

                  Adisseo France S.A.S.

                  endo-1,3(4)-beta-gliukanazė
                  EC 3.2.1.6
                  endo-1,4-beta-ksilanazė
                  EC 3.2.1.8

                     Priedo sudėtis:

                  endo-1,3(4)-beta-gliukanazės ir endo-1,4-beta-ksilanazės, gautų iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, preparatas, kurio mažiausias aktyvumas:

                              —

                              kieto pavidalo: endo-1,3(4)-beta-gliukanazė – 30 000 VU/g (1) ir endo-1,4-beta-ksilanazė – 22 000 VU/g;

                              —

                              skysto pavidalo: endo-1,3(4)-beta-gliukanazė, kurios aktyvumas yra 7 500 VU/ml, ir endo-1,4-beta-ksilanazė, kurios aktyvumas yra 5 500 VU/ml.

                     Veikliosios medžiagos apibūdinimas:

                  endo-1,4-beta-ksilanazė ir endo-1,3(4)-beta-gliukanazė, gautos iš Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536.

                     Analizės metodas
                      (2)

                  Kiekybiniam endo-1,3(4)-beta-gliukanazės veikimo įvertinimui:

                              —

                              viskozimetrinis metodas, pagrįstas klampumo sumažėjimu endo-1,3(4)-beta-gliukanazei veikiant gliukano turintį substratą (miežių betagliukaną) esant 5,5 pH ir 30 °C temperatūrai.

                        Kiekybiniam endo-1,4-beta-ksilanazės veikimo įvertinimui:

                              —

                              viskozimetrinis metodas, pagrįstas klampumo sumažėjimu endo-1,4-beta-ksilanazei veikiant ksilano turintį substratą (kviečių arabinoksilaną).

                  Paršavedės

                  —

                  endo-1,3(4)-beta-gliukanazė: 1 500 VU
                  endo-1,4-beta-ksilanazė: 1 100 VU

                  —

                              1.

                              Priedo ir premikso naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo temperatūrą, saugojimo trukmę ir stabilumą granuliuojant.

                              2.

                              Skirtas paršavedėms, nuo vienos savaitės prieš paršiavimąsi ir visą laktacijos laikotarpį.

                              3.

                              Sauga: tvarkant produktą reikia naudoti kvėpavimo takų apsaugos priemones, dėvėti akinius ir mūvėti pirštines.

                  2024 m. lapkričio 17 d.

         (1)  1 VU (viskozimetrinis vienetas) yra fermento kiekis, hidrolizuojantis substratą (atitinkamai miežių betagliukaną ir kviečių arabinoksilaną), sumažindamas tirpalo klampumą, kad esant 30 °C temperatūrai ir 5,5 pH santykinis takumas pasikeistų 1 (nedimensinis vienetas)/min.

         (2)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.