title: 2014 m. birželio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 603/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
5.6.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 166/25

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 603/2014
   2014 m. birželio 4 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 4 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  46,1

                  MK

                  77,0

                  TR

                  76,3

                  ZZ

                  66,5

                  0707 00 05

                  MK

                  28,8

                  TR

                  106,0

                  ZZ

                  67,4

                  0709 93 10

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  110,5

                  0805 50 10

                  AR

                  120,1

                  ZA

                  116,4

                  ZZ

                  118,3

                  0808 10 80

                  AR

                  101,9

                  BR

                  87,5

                  CL

                  97,8

                  CN

                  97,8

                  NZ

                  144,5

                  US

                  161,9

                  UY

                  70,3

                  ZA

                  91,4

                  ZZ

                  106,6

                  0809 10 00

                  TR

                  190,9

                  ZZ

                  190,9

                  0809 29 00

                  TR

                  395,0

                  ZZ

                  395,0

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2012 m. rugpjūčio 30 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 796/2012, kuriuo, remiantis priemonių galiojimo termino peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės svertiniams arkiniams mechanizmams

text:
4.9.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 238/5

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 796/2012
   2012 m. rugpjūčio 30 d.
   kuriuo, remiantis priemonių galiojimo termino peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės svertiniams arkiniams mechanizmams
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 ir 6 dalis,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Reglamentu (EB) Nr. 1136/2006 (2) (toliau – pradinis reglamentas) Taryba nustatė 27,1 % ir 47,4 % galutinio antidempingo muito normas importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės svertiniams arkiniams mechanizmams (toliau – SAM).

         2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (2)

               Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3), 2011 m. balandžio 26 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą trijų Sąjungos gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų Sąjungoje pagaminamų svertinių arkinių mechanizmų, vardu pateikė Svertinių arkinių mechanizmų gamintojų asociacija (angl. LAMMA) (toliau - skundo pateikėjas).

               (3)

               Prašyme pateikta pakankamai įrodymų, kad pasibaigus importuojamiems KLR kilmės SAM nustatytų priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.

         3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

               (4)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2011 m. liepos 23 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (4) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

         4.   Tyrimas

   4.1.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (5)

               Atliekant tyrimą dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės nagrinėtas 2010 m. liepos 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

               (6)

               Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems nagrinėjamosios šalies gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams bei susijusios eksportuojančios šalies atstovams.

               (7)

               Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

               (8)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių KLR gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad gali būti taikoma atranka, kaip numatyta pagrindinio reglamento 17 straipsnyje.

               (9)

               Dėl eksportuojančių KLR gamintojų ir nesusijusių importuotojų, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas nepranešė apie save ir nepateikė Komisijai pranešime apie inicijavimą prašomos informacijos ir į tai, kad tik vienas nesusijęs importuotojas pranešė apie save, bet nepateikė Komisijai pranešime apie inicijavimą prašomos informacijos, bet kokiu atveju laikyta, kad atranka nereikalinga.

               (10)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Iš šešių Sąjungos gamintojų, kurie buvo žinomi prieš inicijuojant tyrimą, atrinktos dvi bendrovės remiantis jų nagrinėjamojo produkto pardavimo ir gamybos apimtimi 2010 m. bei geografine vieta Sąjungoje. Atrinktoms bendrovėms teko daugiau nei 50 % bendros apskaičiuotos Sąjungos gamybos ir pardavimo per PTL. Suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta susipažinti su dokumentu ir per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Nė viena suinteresuotoji šalis neprieštaravo dėl siūlomos atrankos.

               (11)

               Komisija nusiuntė klausimynus dviems atrinktiems Sąjungos gamintojams, apie save pranešusiam importuotojui ir visiems žinomiems susijusiems naudotojams.

               (12)

               Atsakymai gauti iš dviejų atrinktų Sąjungos gamintojų ir dviejų naudotojų. 9 konstatuojamojoje dalyje minėtas apie save pranešęs nesusijęs importuotojas neatsakė į atrankos klausimus ir nepateikė klausimyno atsakymo.

               (13)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.

                           a)

                           Sąjungos gamintojai:

                                       —

                                          Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Ofanengas, Italija

                                       —

                                          NIKO Metallurgical company, d.d. Železnikai, Slovėnija

                           b)

                           naudotojas:

                                       —

                                          HIT OFFICE s.r.o. Teplicė, Čekija.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

               (14)

               Šioje peržiūroje nagrinėjamas tas pats produktas, kaip apibrėžta pradiniame reglamente, t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės svertiniai arkiniai mechanizmai, naudojami popieriaus lapams ir kitiems dokumentams segti į segtuvus ir bylas, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (TARIC kodas 8305100050) (toliau – nagrinėjamasis produktas). Šie svertiniai arkiniai mechanizmai susideda iš arkos formos tvirto metalo elementų (paprastai dviejų), pritvirtintų ant nugarinės plokštelės, ir turi bent vieną atidarymo spragtuką, leidžiantį įdėti ir saugoti popieriaus lapus ir kitokius dokumentus. Žiediniai segtuvų mechanizmai, klasifikuojami priskiriant tą patį KN kodą, šiame tyrime nepriskiriami nagrinėjamojo produkto apibrėžtajai sričiai.

               (15)

               Atlikus šį peržiūros tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, nagrinėjamojo produkto ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminamo produkto pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl jie laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (16)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos.

         1.   Pirminės pastabos

               (17)

               Kaip minėta 9 konstatuojamojoje dalyje, nė vienas iš žinomų eksportuojančių Kinijos gamintojų, su kuriais susisiekta inicijavimo etape, nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Apie tai pranešta Kinijos valdžios institucijoms, joms taip pat nurodant, kad gali būti taikoma pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalis, ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Šiuo klausimu pastabų negauta.

               (18)

               Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį toliau išdėstyti nustatyti faktai, susiję su dempingo tęsimosi arba pasikartojimo galimybe, turėjo būti grindžiami turimais duomenimis, ypač viešai skelbiama informacija, kaip antai oficialiose bendrovių svetainėse pateikta informacija ir interneto paieškos sistemų pateikiama informacija apie produktą, prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija bei peržiūros tyrime iš bendradarbiaujančių šalių (t. y. skundo pateikėjų ir atrinktų Sąjungos gamintojų) gauta informacija.

         2.   Importas dempingo kaina per PTL

               (19)

               Pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad normaliajai vertei nustatyti remtasi panašios šalies duomenimis.

               (20)

               Dėl eksporto kainos, nebendradarbiaujant eksportuojantiems KLR gamintojams ir nesusijusiems importuotojams Sąjungos rinkoje Komisija remdamasi sandoriais negalėjo nustatyti jokių pardavimo eksportui apimčių arba kainų. Šiuo atžvilgiu Komisija svarstė alternatyvius būdus nustatyti eksporto kainą.

               (21)

               Pirma, svarstyta galimybė eksporto kainoms nustatyti naudoti pagal kitus turimus duomenis patikrintus Eurostato duomenis. Jie laikyti netinkamais, nes vienas iš šaltinių taip pat apėmė ne tik nagrinėjamojo produkto, bet ir kitą importą, o pagal kitus šaltinius nebuvo galima palyginti eksporto kainų su Sąjungos pramonės kainomis lyginant kiekvieną rūšį.

               (22)

               Antra, Komisija taip pat svarstė galimybę taikyti prašyme atlikti peržiūrą nurodytas eksporto kainas. Primenama, kad šis metodas taikytas pradiniame tyrime ir pagal jį galima patvirtinti kiekvienos rūšies produkto kainas. Tačiau prašyme atlikti peržiūrą pateiktose sąskaitose faktūrose nurodytos eksporto kainos į kitas trečiąsias šalis.

               (23)

               Todėl nebuvo galima apskaičiuoti dempingo remiantis eksporto į Sąjungą kainomis ir neįmanoma patvirtinti, kad dempingas buvo vykdomas. Todėl šiame tyrime daugiausia dėmesio skirta dempingo pasikartojimo tikimybei.

         3.   Dempingo pasikartojimo tikimybė

               (24)

               Dėl dempingo pasikartojimo tikimybės, nagrinėti šie aspektai: normaliosios vertės ir eksporto į trečiąsias šalis kainų santykis, gamybos pajėgumai, gamyba ir nepanaudoti pajėgumai KLR bei Sąjungos rinkos patrauklumas importui iš KLR.

         3.1.   Normaliosios vertės ir eksporto į trečiąsias šalis kainų santykis

               (25)

               Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys KLR gamintojai nebendradarbiavo, normalioji vertė palyginta su eksporto iš KLR kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.

         3.1.1.   Pagrindas normaliajai vertei nustatyti

               (26)

               Kadangi KLR yra pereinamosios ekonomikos šalis, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš panašios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.

               (27)

               Sąjungos pramonės prašyme atlikti peržiūrą nurodyta daug gamintojų kitose Sąjungai nepriklausančiose rinkos ekonomikos šalyse (t. y. Indijoje, Irane ir Tailande). Inicijavimo etape Komisija tinkamai susisiekė su šiais gamintojais bei kitais šių šalių galimais gamintojais, kuriuos buvo galima nustatyti iš viešai pateikiamų šaltinių.

               (28)

               Pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad jei kitų nei Sąjunga rinkos ekonomikos šalių gamintojai nebendradarbiauja, Komisija normaliajai vertei nustatyti numato taikyti Sąjungoje faktiškai mokėtas arba mokėtinas kainas. Iš tiesų, pradiniame tyrime normaliajai vertei nustatyti taikytos Sąjungoje faktiškai mokėtos arba mokėtinos kainos.

               (29)

               Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl pirmiau minėto pagrindo tinkamumo normaliajai vertei nustatyti.

               (30)

               Atliekant šią peržiūrą nebendradarbiavo nė vienas iš Sąjungai nepriklausančių šalių rinkos ekonomikos šalių gamintojų, su kuriais susisiekė Komisija.

               (31)

               Į tai atsižvelgdama Komisija neturėjo kitos galimybės ir normaliajai vertei nustatyti taikė Sąjungoje faktiškai mokėtas arba mokėtinas kainas.

         3.1.2.   Normalioji vertė

               (32)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą ir kaip paaiškinta 26–31 konstatuojamosiose dalyse, normalioji vertė nustatyta remiantis už panašų produktą, kuris, kaip nustatyta, parduotas įprastomis prekybos sąlygomis, Sąjungoje faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

               (33)

               Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų vidutine svertine pardavimo vidaus rinkoje nesusijusiems pirkėjams kaina.

               (34)

               Visų pirma buvo nustatyta, ar atrinktų Sąjungos gamintojų bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis buvo tipiška pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar ji sudarė ne mažiau kaip 5 % bendros eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto apimties. Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys KLR gamintojai nebendradarbiavo, bendrą pardavimo eksportui į Sąjungą apimtį reikėjo nustatyti pagal turimą informaciją. Kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, Eurostato ir kiti statistiniai duomenys laikyti netinkamais dempingo tęsimuisi nustatyti, tačiau jais galima remtis importo į Sąjungą lygiui nustatyti (siekiant apskaičiuoti bendrą eksporto iš KLR apimtį). Tuo remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo vidaus rinkoje apimtis per PTL laikyta pakankamai tipiška. Atsižvelgiant į tai, kad KLR eksportuotojai nebendradarbiavo, buvo neįmanoma nagrinėti tipiškumo pagal kiekvieną rūšį.

               (35)

               Komisija vėliau nagrinėjo, ar kiekvieno atrinkto Sąjungos gamintojo pardavimas vidaus rinkoje gali būti laikomas atliktu įprastomis prekybos sąlygomis, t. y. ar kiekvieno atrinkto Sąjungos gamintojo vidutinės pardavimo kainos atitiko arba viršijo vidutines gamybos išlaidas ir pardavimas buvo pelningas.

               (36)

               Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungos gamintojų pardavimas vidutiniškai buvo pelningas; atitinkamai remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinėmis svertinėmis pardavimo kainomis nustatyta normalioji vertė.

         3.1.3.   Eksporto kaina

               (37)

               Eksportuojantiems gamintojams nebendradarbiaujant patikimiausiu pagrindu laikyta prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija apie eksporto iš KLR į trečiąsias šalis kainas.

         3.1.4.   Palyginimas

               (38)

               Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Palyginus nustatyta, kad prašyme atlikti peržiūrą pateikta eksporto į trečiąsias šalis kaina buvo gerokai mažesnė už normaliąją vertę (daugiau nei 30 %). Tai rodo, kad labai tikėtina, jog panaikinus priemones importas į Sąjungą bus vykdomas dempingo kainomis.

         3.2.   Eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai

               (39)

               Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, toliau išdėstytos išvados daugiausia pagrįstos prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir, jei įmanoma, patikrintos pagal viešai pateikiamą informaciją.

               (40)

               Tuo remiantis nustatyta, kad pagal Sąjungos pramonės pateiktą informaciją apskaičiuoti SAM gamybos pajėgumai KLR sudaro bent 600–700 mln. vienetų.

               (41)

               Be to, pagal atliekant tyrimą gautą informaciją padidėjus paklausai SAM gamybos pajėgumus KLR galima lengvai padidinti, inter alia, pasamdant daugiau darbuotojų ir nedaug investuojant į įrangą.

               (42)

               Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė kitų pastabų ir (arba) informacijos dėl KLR gamybos pajėgumų.

               (43)

               Tuo remiantis nustatyta, kad KLR gamybos pajėgumai yra maždaug 170–350 % didesni už Sąjungos suvartojimą ir gerokai didesni už Sąjungos gamybą.

         3.3.   Eksportuojančių KLR gamintojų gamyba ir nepanaudoti pajėgumai

               (44)

               Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, faktinės gamybos ir nepanaudotų pajėgumų duomenys daugiausia pagrįsti prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir, jei įmanoma, patikrinti pagal viešai pateikiamą informaciją.

               (45)

               Prašyme atlikti peržiūrą apskaičiuota, kad SAM gamyba sudaro apie 200–400 mln. vienetų, o nepanaudoti pajėgumai – 200–500 mln. vienetų. Šie nepanaudoti pajėgumai beveik atitinka Sąjungos suvartojimą.

               (46)

               Kai įmanoma, patikrinus pagal viešai pateikiamus duomenis nustatyta, kad pateikti skaičiavimai buvo pagrįsti.

               (47)

               Kalbant apie nepanaudotus pajėgumus, kaip minėta 41 konstatuojamojoje dalyje, pagal atliekant tyrimą gautą informaciją SAM gamybos pajėgumus KLR padidėjus paklausai galima lengvai padidinti, inter alia, pasamdant daugiau darbuotojų ir nedaug investuojant į įrangą.

               (48)

               Tuo remiantis galima pagrįstai daryti išvadą, kad KLR yra daug nepanaudojamų pajėgumų. Kaip paaiškinta 49–55 konstatuojamosiose dalyse, yra didelė tikimybė, kad panaikinus priemones tokie nepanaudoti pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungos rinką.

         3.4.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (49)

               Remiantis atliekant šią peržiūrą gauta informacija, panaikinus priemones Sąjungos rinka būtų patraukli rinka SAM importui iš KLR. Primenama, kad prieš nustatant galiojančias priemones, Sąjungos suvartojimas buvo didelis ir sudarė beveik 400 mln. vienetų. Tuo pačiu metu importas iš KLR buvo virš 200 mln. vienetų ir sudarė daugiau nei 50 % viso Sąjungos suvartojimo.

               (50)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad SAM paklausa Sąjungoje išliko pastovi. Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu tik šiek tiek sumažėjo, kaip nurodyta 63–64 ir 98 konstatuojamosiose dalyse, o Sąjungos rinka išlieka didžiausia SAM rinka pasaulyje ir atitinka daugiau nei 50 % pasaulio rinkos.

               (51)

               Be to, yra ir kelios kitos SAM rinkos, bet mažai tikėtina, kad jos atitiktų perteklinius KLR pajėgumus.

               (52)

               Be to, kaip nustatyta 38 konstatuojamoje dalyje, palyginus importo iš KLR į trečiąsias šalis eksporto kainas ir kainas Sąjungos rinkoje nustatyta, kad panaikinus priemones Sąjungos rinka būtų patraukli tokiam importui mažomis kainomis. Taip yra dėl to, kad Sąjungos rinkoje vyraujančios kainos apskritai yra aukštesnės nei kitose eksporto rinkose.

               (53)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, labai tikėtina, kad panaikinus priemones eksportas iš KLR būtų nukreiptas į Sąjungos rinką.

               (54)

               Remiantis viešai pateikta informacija apie KLR gamintojus, tokios bendrovės visų pirma arba išskirtinai nukreipia savo pardavimą į eksporto rinką.

               (55)

               Galiausiai reikėtų pastebėti, kad nustačius galutines priemones užfiksuota neteisingo SAM importo klasifikavimo atvejų, kuomet didelis kiekis atskirų SAM ir viršelių buvo deklaruojami kaip surinkti svertiniai arkiniai segtuvai. Todėl už tokį importą nebuvo mokamas muitas. Dėl tokio neteisingo klasifikavimo Muitinės kodekso komitetas (2010 m. lapkričio mėn.) rašte išaiškino, kad tokiomis aplinkybėmis importuoti SAM turi būti deklaruojami atskirai. Per anksti teigti, ar toks raštas buvo veiksmingas ir Komisija ketina atidžiai stebėti padėtį. Tačiau praktiškai pastebima daugiau įrodymų, kad, nepaisant priemonių, Sąjungos pramonė tebeišlieka patrauklia eksportuojantiems KLR gamintojams.

         3.5.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

               (56)

               Kaip minėta 38 konstatuojamojoje dalyje, palyginus prašyme atlikti peržiūrą nurodytas eksporto kainas į kitas trečias šalis ir kainas Sąjungos rinkoje nustatyta didelė dempingo pasikartojimo tikimybė.

               (57)

               Be to, atsižvelgiant į KLR esamus didelius gamybos pajėgumus, Kinijos gamintojų gebėjimą greitai padidinti gamybos apimtis ir nukreipti jas eksportui, tikėtinas žemas tokio eksporto kainas ir Sąjungos rinkos patrauklumą tokiam eksportui, galima pagrįstai manyti, kad panaikinus priemones SAM eksportas iš KLR į Sąjungą dempingo kainomis padidėtų.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

               (58)

               Per PTL Sąjungoje SAM gamino šeši žinomi gamintojai, iš kurių trys yra skundo pateikėjai šiame tyrime. Atliekant šį tyrimą jokia kita bendrovė nepranešė esanti Sąjungos gamintoja. Todėl manoma, kad šie šeši gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

         E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Pirminė pastaba

               (59)

               Nagrinėjant žalą remtasi Eurostato ir kitais Komisijos turimais statistiniais duomenimis, prašymo atlikti peržiūrą duomenimis, klausimyno atsakymais ir per tikrinamuosius vizitus gauta informacija.

               (60)

               Makroekonominiai rodikliai, t. y. gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų panaudojimas, pardavimas Sąjungoje ir trečiosiose rinkose, rinkos dalis, augimas, užimtumas ir našumas, faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo, pagrįsti Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis. Į tai atsižvelgiant iš dviejų atrinktų Sąjungos gamintojų gauti klausimyno atsakymai papildyti visų kitų Sąjungos gamintojų pateikta informacija.

               (61)

               Mikroekonominiai rodikliai, t. y. atsargos, darbo užmokestis, pardavimo kainos, pelningumas, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir sugebėjimas pritraukti kapitalą, pagrįsti atrinktų dviejų Sąjungos gamintojų pateiktais duomenimis. Atsižvelgiant į tai, kad atrinktoms bendrovėms tenka daugiau nei 50 % bendros apskaičiuotos Sąjungos gamybos ir pardavimo, atliekant šią peržiūrą manyta, kad jų duomenys yra tipiški Sąjungos pramonės duomenys. Siekiant pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį užtikrinti svarbios verslo informacijos konfidencialumą, su dviem atrinktomis bendrovėmis susijusius duomenis reikėjo indeksuoti.

               (62)

               Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai ir nesusiję importuotojai nebendradarbiavo, importo kainos raida ir priverstinis kainų mažinimas pagrįsti kitais šaltiniais, kaip antai prašymu atlikti peržiūrą, Eurostato duomenimis ir kita Komisijos turima konfidencialia statistine informacija bei informacija, gauta atliekant tikrinamuosius vizitus. Importo duomenys pagrįsti prašymu atlikti peržiūrą, kuris pagrįstas Eurostato duomenimis. Atsižvelgiant į tai, kad šie duomenys taip pat apėmė kitą nei nagrinėjamojo produkto importą, jie buvo patikrinti ir tinkamai koreguoti pagal kitą Komisijos turimą konfidencialią statistinę informaciją. Todėl siekiant užtikrinti statistinių duomenų konfidencialumą kai kurie toliau pateikiami duomenys yra indeksuoti arba pateikiami skliausteliuose.

         2.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

               (63)

               Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo apimtimi Sąjungos rinkoje ir importo duomenimis. Nustatyta, kad per PTL suvartojimas sudarė 200–350 mln. vienetų.

               (64)

               SAM vartojimas Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 12 % Tai iš dalies galima paaiškinti ekonomikos krize ir pakitusiu vartojimo modeliu (pvz., skatinimu naudoti ekologiškas biuro ir elektronines bylų tvarkymo sistemas, bendru administracinio darbo vietų sumažėjimu).

                  1   lentelė

                  Vartojimas

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                           Apimtis

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              84

                              90

                              88

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą, Eurostato ir kiti Komisijos turimi statistiniai duomenys.

         3.   Importo iš KLR kiekis ir rinkos dalis

               (65)

               Kaip nurodyta 2 lentelėje, nagrinėjamuoju laikotarpiu rinkos dalis sumažėjo 54 %

               (66)

               Be to, 2006 m. nustačius antidempingo muitą importas iš Kinijos labai sumažėjo – nuo 51 % rinkos dalies pradinio tyrimo TL iki 7–15 % per PTL. Dėl importo iš KLR apimties, nagrinėjamuoju laikotarpiu ji išliko nedidelė dėl taikomų antidempingo priemonių. Tačiau dėl riboto SAM eksporto iš kitų trečiųjų šalių importas iš Kinijos tebeišliko bendro importo į Sąjungą pagrindiniu šaltiniu (85–95 % per PRL). Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas sumažėjo 59 %

                  2   lentelė

                  Importas iš KLR

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                           Importo apimtis. Indeksas (2008 m. = 100)

                           100

                           56

                           44

                           41

                           Importo rinkos dalis. Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              66

                              48

                              46

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą, Eurostato ir kiti Komisijos turimi statistiniai duomenys.

         4.   Importo iš KLR kainų raida ir priverstinis kainų mažinimas

   4.1.   Kainų raida

               (67)

               Eksportuojantiems Kinijos gamintojams nebendradarbiaujant ir nesant alternatyvių šaltinių buvo neįmanoma nustatyti tikslią importo kainą. Taip yra todėl, kad, kaip paaiškinta 21 konstatuojamojoje dalyje, statistiniai duomenys laikyti netinkamais, nes vienas iš šaltinių taip pat apėmė ne tik nagrinėjamojo produkto, bet ir kitą importą, o pagal kitus šaltinius nebuvo galima palyginti eksporto kainų su Sąjungos pramonės kainomis lyginant kiekvieną rūšį.

               (68)

               Tačiau laikoma, kad kiti Komisijos turimi konfidencialūs statistinių duomenų šaltiniai buvo tinkami bendrai importo iš KLR kainų raidai nustatyti. Importo kainų raida rodo kainų didėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.

                  3   lentelė

                  Importuojamo nagrinėjamojo produkto kainos

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                           KLR

                              Indeksas

                              100

                              102

                              118

                              118

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą, Eurostato ir kiti Komisijos turimi statistiniai duomenys.

         4.2.   Priverstinis kainų mažinimas

               (69)

               Eksportuojantiems Kinijos gamintojams nebendradarbiaujant ir nesant alternatyvių šaltinių dėl 37 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimas buvo pagrįstas prašyme atlikti peržiūrą nurodytomis eksporto į trečiąsias šalis kainomis. Nustatytas priverstinio kainų mažinimo lygis siekia maždaug 20 %

         5.   Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtys ir rinkos dalys

               (70)

               Pagrindiniai pasaulio SAM gamintojai įsisteigę Sąjungoje ir KLR. Nustatyta, kad importas iš kitų trečiųjų šalių, pvz., Indijos, buvo nereikšmingas – mažiau nei 1 %

         6.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (71)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

         6.1.   Makroekonominiai rodikliai

   a)   Gamyba

               (72)

               Sąjungos gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko panaši, išskyrus 2009 metus. 2009 m. nuosmukį, iš dalies patirtą dėl pasaulio ekonomikos krizės, atsvėrė padidėjimas 2010 m.

               (73)

               Nepaisant 75–77 konstatuojamosiose dalyse minėto pardavimo Sąjungoje sumažėjimo, Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu galėjo išlaikyti gamybos lygius, nes, kaip paaiškinta 78 konstatuojamojoje dalyje, sugebėjo padidinti eksportą į trečiąsias šalis.

                  4   lentelė

                  Bendra Sąjungos produkcija

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                           Apimtis (tūkst. vienetų)

                           Gamyba

                           351 480

                           301 661

                           360 007

                           354 646

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              86

                              102

                              101

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

         b)   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (74)

               Dėl investicijų į papildomus pajėgumus ir Sąjungos gamintojų vykdytą modernizaciją nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybiniai pajėgumai šiek tiek išaugo. Pajėgumų naudojimas išliko panašus, tik šiek tiek sumažėjo 2009 m. Šis nedidelis nuosmukis visų pirma paaiškinamas tų metų pasaulio ekonomikos krize.

                  5   lentelė

                  Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                           Apimtis (tūkst. vienetų)

                           Gamybos apimtis

                           452 407

                           453 323

                           465 984

                           465 401

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              100

                              103

                              103

                           Pajėgumų naudojimas

                           77,7 %

                           66,5 %

                           77,3 %

                           76,2 %

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              86

                              99

                              98

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

         c)   Pardavimo Sąjungoje apimtis

               (75)

               Toliau pateikti Sąjungos pramonės pardavimo apimties nepriklausomiems vartotojams Sąjungos rinkoje duomenys.

                  6   lentelė

                  Pardavimas nesusijusiems pirkėjams

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                           Apimtis (tūkst. vienetų)

                           315 715

                           281 281

                           309 941

                           304 444

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              89

                              98

                              96

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

               (76)

               Pardavimas Sąjungoje per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 4 %

               (77)

               2009 m. pardavimas sumažėjo 11 % Šis nuosmukis paaiškinamas pasaulio ekonomikos krizės poveikiu. Vėlesniais metais pardavimas padidėjo ir per PTL beveik siekė 2008 m. lygį.

         d)   Pardavimas trečiosiose rinkose

               (78)

               Toliau pateikti Sąjungos pramonės pardavimo trečiosiose rinkose duomenys rodo staigų tokio pardavimo padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu.

                  7   lentelė

                  Pardavimas trečiosiose šalyse

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                           Apimtis (tūkst. vienetų)

                           26 750

                           42 105

                           59 221

                           57 148

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              157

                              221

                              214

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

         e)   Rinkos dalis

               (79)

               Nepaisant pardavimo sumažėjimo Sąjungoje, Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 9 % ir per PTL sudarė 80–93 % Sąjungos pramonės dalis padidėjo dėl Sąjungos suvartojimo sumažėjimo bei dėl importo iš KLR rinkos dalies sumažėjimo.

                  8   lentelė

                  Sąjungos rinkos dalis

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              106

                              109

                              109

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą, Eurostato ir kiti Komisijos turimi statistiniai duomenys.

         f)   Augimas

               (80)

               2008 m.–PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 12 %. Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 4 %. Sąjungos gamintojų rinkos dalis padidėjo 9 %.

         g)   Užimtumas

               (81)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį šio sektoriaus užimtumas Sąjungoje sumažėjo. Sumažėjimas susijęs su Sąjungos pramonės modernizacija ir gamybos proceso mechanizacija.

                  9   lentelė

                  Užimtumas Sąjungoje

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                           Darbuotojų skaičius

                           710

                           588

                           561

                           552

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              83

                              79

                              78

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

         h)   Našumas

               (82)

               Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, per nagrinėjamąjį laikotarpį didėjo ir 2010 m. bei PTL išliko panašus.

               (83)

               Našumo padidėjimas buvo susijęs su 93 konstatuojamojoje dalyje nurodytu modernizacijos procesu.

                  10   lentelė

                  Našumas

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                           Našumas (tūkst. vienetų per metus)

                           495

                           513

                           642

                           642

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              104

                              130

                              130

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

         i)   Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (84)

               Primenama, kad dėl 19–23 konstatuojamosiose dalyse aprašytų aplinkybių nebuvo galima apskaičiuoti dempingo. Tačiau dempingo pasikartojimo tikimybė nustatyta palyginus normaliąją vertę, nustatytą pagal vidutines Sąjungos pramonės pardavimo kainas, su eksporto kaina, nustatyta pagal pardavimo trečiosiose šalyse kainas.

               (85)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė didžiąja dalimi atsigavo dėl importui dempingo kaina nustatytų priemonių; galiojančios priemonės yra veiksmingos.

         6.2.   Mikroekonominiai rodikliai

   a)   Atsargos

               (86)

               Toliau pateikiami duomenys rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.

                  11   lentelė

                  Laikotarpio pabaigos atsargos

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              43

                              61

                              83

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

               (87)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės atsargos nebuvo tinkamas rodiklis Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai vertinti, nes atsargų kiekis sezoniškai kinta.

         b)   Darbo užmokestis

               (88)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 33 %

                  12   lentelė

                  Išlaidos vieno darbuotojo atlyginimui

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              116

                              133

                              133

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

         c)   Pardavimo kainos

               (89)

               Vidutinės SAM vieneto kainos Sąjungoje nuo 2008 m. iki PTL šiek tiek padidėjo. Santykinis sumažėjimas 2010 m. (palyginti su 2009 m.) yra susijęs su žaliavų kainų pokyčiais.

                  13   lentelė

                  Vieneto kaina Sąjungos rinkoje (EUR už tūkst. vienetų)

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              103

                              101

                              104

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

         d)   Pelningumas

               (90)

               Toliau pateikti pelningumo skirtumai buvo nustatyti Sąjungos pramonės finansinius rezultatus išreiškiant Sąjungos rinkos apyvartos procentine dalimi.

                  14   lentelė

                  Pelningumas

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              107

                              105

                              104

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

               (91)

               Prieš nustatant galutines priemones 2006 m. Sąjungos pramonės veikla buvo labai nuostolinga. Vėliau ekonominė SAM pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo, tačiau per PTL pradiniame tyrime nustatyto siektino 5 % pelno lygio nepasiekė.

         e)   Investicijos, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas

               (92)

               Investicijų, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srauto raida pateikiama lentelėje.

                  15   lentelė

                  Investicijos, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas

                           2008 m.

                           2009 m.

                           2010 m.

                           PTL

                           Investicijos

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              152

                              41

                              51

                           Investicijų grąža

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              111

                              109

                              108

                           Grynųjų pinigų srautas

                              Indeksas (2008 m. = 100)

                              100

                              291

                              247

                              236

                                          Šaltinis.

                                       Klausimyno atsakymai.

               (93)

               Po priemonių nustatymo 2006 m. atsigavusi pramonė daug investavo į gamyklų modernizavimą ir plėtrą, ypač 2008 ir 2009 m. Geresnis pelningumas taip pat atsispindi padidėjusiame grynųjų pinigų sraute.

         f)   Pajėgumas padidinti kapitalą

               (94)

               Atlikus tyrimą nenustatyta jokių konkrečių problemų, dėl kurių Sąjungos pramonė negalėtų padidinti kapitalo.

         6.3.   Išvada dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties

               (95)

               Remiantis minėtu tyrimu, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis pagerėjo ir po priemonių nustatymo 2006 m. pramonė pasirodė esanti gyvybinga. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad minėti teigiami pokyčiai vyko tik po priemonių nustatymo, užimtumas mažėja, o pelningumas vis dar nėra siektino lygio, laikoma, kad pramonės ekonominė padėtis išlieka pažeidžiama. Todėl galima daryti išvadą, kad pagal turimus įrodymus žala pašalinta iš dalies arba visiškai tik dėl to, kad buvo nustatytos priemonės.

         F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (96)

               Nuo galiojančių priemonių nustatymo Sąjungos pramonės padėtis labai pagerėjo. Tačiau pagal šiame tyrime nustatytus faktus Sąjungos pramonė tebeišlieka pažeidžiama.

               (97)

               Esant tokioms aplinkybėms yra tikslinga išnagrinėti materialinės žalos pasikartojimo tikimybę siekiant ištirti, ar, nustojus galioti priemonėms, dėl numatomos KLR kilmės produkto importo apimties ir kainų raidos ir dabartinė pramonės padėtis blogėtų kaip nurodyta 98–106 konstatuojamosiose dalyse.

               (98)

               KLR ir Sąjunga yra du pagrindiniai pasaulio SAM gamintojai. Sąjunga yra didžiausia SAM rinka pasaulyje, Pietų Amerikos ir Rusijos rinkos šiek tiek mažesnės. Kitose šalyse, kaip antai Indijoje, yra smulkių gamintojų, bet jie orientuojasi į atitinkamas vidaus rinkas. JAV ir Kanadoje naudojamos kitokios bylų tvarkymo sistemos.

               (99)

               Primenama, kad KLR yra daug nepanaudotų pajėgumų ir kad SAM gamybą KLR būtų galima lengvai padidinti, kaip paaiškinta 45–48 konstatuojamosiose dalyse.

               (100)

               Taip pat primenama, kad KLR esantys nepanaudoti pajėgumai beveik atitinka Sąjungos suvartojimą (žr. 45 konstatuojamąją dalį).

               (101)

               Taip pat nustatyta, kad tikėtina, jog panaikinus priemones bet koks didesnis KLR pagamintas SAM kiekis būtų eksportuojamas į Sąjungą (žr. 53 konstatuojamąją dalį). Tai grindžiama tuo faktu, kad Sąjungos rinka tebeišlieka didžiausia SAM rinka pasaulyje, kurioje vartojimas pastovus, ir tuo, kad Sąjungos rinkoje vyraujančios kainos bendrai yra didesnės už kainas kitose eksporto rinkose (žr. 52 konstatuojamąją dalį). Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad, išskyrus Sąjungą ir KLR, kitų reikšmingų SAM gaminančių eksportuojančių šalių nėra.

               (102)

               Be to, kaip minėta 41 konstatuojamojoje dalyje, KLR gamybos pajėgumai gali būti paprastai padidinami paprasčiausiai pasamdant daugiau darbo jėgos. Todėl KLR eksportas galėtų patenkinti bet kokį Sąjungos vartojimo padidėjimą. Atsižvelgiant į galimai žemas importo iš Kinijos kainas, kaip nustatyta palyginus su kainomis į trečiųjų šalių rinkas, ir akivaizdžiai neribotas galimybes tiekti žemomis kainomis, labai tikėtina, kad Sąjungos pramonė negalėtų pasinaudoti paklausos padidėjimu, dėl to panaikinus priemones ji prarastų reikšmingą rinkos dalį.

               (103)

               Tuo remiantis tikėtina, kad dėl bet kokio būsimo didelio SAM importo iš KLR į Sąjungą padidėjimo Sąjungos pramonės padėtis labai pablogėtų. Kaip jau minėta, nustojus galioti priemonėms, tikėtina, kad SAM importo iš KLR apimtis būtų didelė. Be to, gali būti, kad dėl tokio importo Sąjungos rinkai, t. y. Sąjungos pramonei, gali būti daromas didelis kainų spaudimas, kaip nustatyta išnagrinėjus kainų trečiųjų šalių rinkose lygį. Iš tiesų, remiantis turimais duomenimis, apskaičiuota, kad dėl dabartinių Kinijos kainų Sąjungos kainos priverstinai mažinamos maždaug 20 %, kaip aprašyta 69 konstatuojamojoje dalyje, o tai rodo didelę tikimybę, kad panaikinus priemones importas iš Kinijos būtų vykdomas už Sąjungos kainas žymiai mažesnėmis kainomis.

               (104)

               Sąjungos pramonės patrauklumas Kinijos eksportuotojams taip pat įrodomas bandymais neteisingai klasifikuoti produktus siekiant išvengti taikomų antidempingo priemonių (žr. 55 konstatuojamoji dalis).

               (105)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, tikėtina, kad pasibaigus importuojamiems KLR kilmės SAM taikomų antidempingo priemonių galiojimui staigiai padidėtų importo į Sąjungą ypač žemomis kainomis apimtis ir Sąjungos pardavimo kainos būtų priverstinai smarkiai mažinamos. Dėl to būtų daroma materialinė žala ir mažinamos pastaraisiais metais pramonės atliktos investicijos bei dėtos atsigavimo pastangos.

               (106)

               Todėl atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus KLR kilmės importuojamiems SAM taikomas priemones žala Sąjungos pramonei greičiausiai pasikartotų.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   Pirminė pastaba

               (107)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams.

               (108)

               Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.

               (109)

               Pradiniame tyrime priemonių nustatymas laikytas neprieštaraujančiu Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra priemonių galiojimo termino peržiūra, todėl analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau taikomos.

               (110)

               Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl tikimybės, kad dempingas ir žala pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

         2.   Sąjungos pramonės interesai

               (111)

               Toliau taikant antidempingo priemones iš nagrinėjamosios šalies importuojamam produktui, Sąjungos pramonė turėtų daugiau galimybių pasiekti pagrįstą pelningumo lygį ir taip išvengtų būti išstumta iš rinkos dėl didelės importo iš KLR apimties.

               (112)

               Iš tikrųjų labai tikėtina, kad vėl bus vykdomas žalingas dempingas didele apimtimi, prieš kurią Sąjungos pramonė negalės atsilaikyti. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei ir toliau būtų taikomos dabartinės antidempingo priemonės.

               (113)

               Atitinkamai daroma išvada, kad toliau taikant antidempingo priemones KLR, tikrai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

         3.   Importuotojų ir naudotojų interesai

               (114)

               Kaip minėta, nė vienas iš nustatytų nesusijusių importuotojų nepateikė klausimyno atsakymų. SAM importuotojai paprastai yra nagrinėjamojo produkto naudotojai, nes jie naudoja produktą svertiniams arkiniams segtuvams (toliau – SAS) gaminti.

               (115)

               Keli naudotojai, t. y. SAS gamintojai, pranešė apie save atliekant tyrimą. Tik vienas naudotojas pateikė klausimyno atsakymą, kurį, atsižvelgiant į pateiktų duomenų kokybę, tikrinamojo vizito metu buvo galima tik iš dalies patikrinti.

               (116)

               Naudotojas, kurio pateikti duomenys buvo tikrinami, teigė, kad antidempingo priemonės taip pat turėtų būti nustatytos iš KLR importuojamiems SAS. Tačiau šie teiginiai nebuvo pagrįsti atitinkamais įrodymais.

               (117)

               Du naudotojai pareiškė prieštaraujantys tolesniam priemonių taikymui. Tačiau jų teiginiai nebuvo pagrįsti.

               (118)

               Kita vertus, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad jei panaikinus priemones Kinija taptų vienintelė SAM tiekėja, svertinių arkinių segtuvų gamintojų padėtis taip pat taptų pažeidžiama, nes nebebūtų konkurencijos pasaulinėje SAM rinkoje. Todėl buvo laikoma, kad esamos priemonės padeda užtikrinti pasiūlos įvairovę ir konkurenciją pasaulinėje SAM rinkoje, o tai atitinka naudotojų interesus.

               (119)

               Kiti trys naudotojai, naudojantys tik Sąjungoje pagamintus SAM, laikėsi neutralios pozicijos; vienas iš jų pareiškė pritariantis tolesniam priemonių taikymui.

               (120)

               Atsižvelgiant į tai, kad SAM sudaro tik mažą SAS mažmeninės kainos dalį, priemonės praktiškai daro nedidelį poveikį arba jokio poveikio galutinio produkto (SAS) kainai ir todėl nedaromas poveikis galutiniams naudotojams.

         4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (121)

               Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių antidempingo priemonių taikymui.

         H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (122)

               Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. Pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos, tačiau pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis nuspręsta toliau taikyti antidempingo priemones, nebuvo pakeisti.

               (123)

               Remiantis išdėstytais faktais, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamiems KLR kilmės svertiniams arkiniams mechanizmams, turėtų būti toliau taikomos,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės svertiniams arkiniams mechanizmams, paprastai naudojamiems popieriaus lapams ir kitiems dokumentams segti į segtuvus ar bylas, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (TARIC kodas 8305100050), nustatomas galutinis antidempingo muitas. Šie svertiniai arkiniai mechanizmai susideda iš arkos formos tvirto metalo elementų (paprastai dviejų), pritvirtintų ant nugarinės plokštelės, ir turi bent vieną atidarymo spragtuką, leidžiantį įdėti ir saugoti popieriaus lapus ir kitokius dokumentus.
   2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytų ir toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra nurodytos toliau.

               Gamintojas

               Antidempingo muitas

               Papildomas TARIC kodas

                  Dongguan Nanzha Leco Stationary

                  The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kinija

               27,1 %

               A729

               Visos kitos bendrovės

               47,4 %

               A999

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. rugpjūčio 30 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 205, 2006 7 27, p. 1.

      (3)  OL C 5, 2011 1 8, p. 11.

      (4)  OL C 217, 2011 7 23, p. 35.


title: 2012 m. sausio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 12/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
11.1.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 7/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 12/2012
   2012 m. sausio 10 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (EB) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (EB) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 10 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  61,0

                  TN

                  101,1

                  TR

                  107,6

                  ZZ

                  89,9

                  0707 00 05

                  EG

                  182,1

                  TR

                  156,6

                  ZZ

                  169,4

                  0709 91 00

                  EG

                  208,4

                  ZZ

                  208,4

                  0709 93 10

                  MA

                  64,4

                  TR

                  145,3

                  ZZ

                  104,9

                  0805 10 20

                  EG

                  70,2

                  MA

                  59,3

                  TR

                  75,5

                  ZZ

                  68,3

                  0805 20 10

                  MA

                  73,1

                  ZZ

                  73,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  70,8

                  MA

                  62,0

                  TR

                  79,5

                  ZZ

                  70,8

                  0805 50 10

                  MA

                  126,4

                  TR

                  59,3

                  ZZ

                  92,9

                  0808 10 80

                  CA

                  125,9

                  US

                  111,1

                  ZA

                  128,3

                  ZZ

                  121,8

                  0808 30 90

                  CN

                  42,7

                  US

                  116,7

                  ZZ

                  79,7

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2017 m. vasario 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/173, kuriuo dėl leidimo naudoti preparatus Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 ir Enterococcus faecium CECT 4515 turėtojo pavadinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2008 ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 887/2011 (Tekstas svarbus EEE. )

text:
2.2.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 28/5

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/173
   2017 m. vasario 1 d.
   kuriuo dėl leidimo naudoti preparatus Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 ir Enterococcus faecium CECT 4515 turėtojo pavadinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1292/2008 ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 887/2011
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               bendrovė „Norel SA“ pateikė prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 13 straipsnio 3 dalį, siūlydama pakeisti leidimo turėtojo pavadinimą Komisijos reglamente (EB) Nr. 1292/2008 (2) ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 887/2011 (3);

               (2)

               pareiškėjas teigia, kad 2016 m. liepos 4 d. bendrovė „Evonik Nutrition & Care GmbH“ iš bendrovės „Norel SA“ įsigijo Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 ir Enterococcus faecium CECT 4515 pašaro priedų rinkodaros teises. Pareiškėjas pateikė savo prašymą patvirtinančių duomenų;

               (3)

               pasiūlytasis leidimo turėtojo pavadinimo pakeitimas yra tik administracinio pobūdžio, todėl nėra būtinybės iš naujo vertinti atitinkamų priedų. Apie šią paraišką pranešta Europos maisto saugos tarnybai;

               (4)

               kad bendrovei „Evonik Nutrition & Care GmbH“ būtų leidžiama naudotis rinkodaros teisėmis, būtina pakeisti atitinkamų leidimų sąlygas;

               (5)

               todėl Reglamentas (EB) Nr. 1292/2008 ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 887/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

               (6)

               saugos priežasčių, dėl kurių reikėtų nedelsiant pradėti taikyti šiuo reglamentu padarytus Reglamento (EB) Nr. 1292/2008 ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 887/2011 pakeitimus, nėra, todėl tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį būtų galima sunaudoti turimas atsargas;

               (7)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 1292/2008 pakeitimas
   Reglamento (EB) Nr. 1292/2008 priedo 2 skiltyje žodžiai „Norel SA“ pakeičiami žodžiais „Evonik Nutrition & Care GmbH“.
   2 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 887/2011 pakeitimas
   Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 887/2011 iš dalies keičiamas taip:

               a)

               pavadinime žodžiai „Norel SA“ pakeičiami žodžiais „Evonik Nutrition & Care GmbH“;

               b)

               priedo 2 skiltyje žodžiai „Norel SA“ pakeičiami žodžiais „Evonik Nutrition & Care GmbH“.

         3 straipsnis
   Pereinamojo laikotarpio priemonės
   Turimas priedų atsargas, atitinkančias nuostatas, taikomas prieš šio reglamento įsigaliojimą, galima toliau teikti rinkai ir naudoti tol, kol pasibaigs jų turimos atsargos.
   4 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 1 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

      (2)  2008 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1292/2008 dėl leidimo naudoti Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 (Ecobiol ir Ecobiol plus) kaip pašarų priedą (OL L 340, 2008 12 19, p. 36).

      (3)  2011 m. rugsėjo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 887/2011 dėl leidimo naudoti Enterococcus faecium CECT 4515 preparatą kaip pašarų priedą mėsiniams viščiukams (leidimo turėtojas – bendrovė „Norel S.A.“) (OL L 229, 2011 9 6, p. 7).


title: 2014 m. birželio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 706/2014, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 972/2006 nuostatos dėl basmati ryžių importo muito

text:
26.6.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 186/54

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 706/2014
   2014 m. birželio 25 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 972/2006 nuostatos dėl basmati ryžių importo muito
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 183 straipsnio a punktą,
   kadangi:

               (1)

               pagal Tarybos sprendimu 2004/617/EB (2) patvirtintą Europos Sąjungos ir Indijos susitarimą (3) dėl ryžių nustatytas nulinis importo muitas, taikomas tam tikrų veislių lukštentiems basmati ryžiams, kurių kilmės šalis yra Indija;

               (2)

               pagal Tarybos sprendimu 2004/618/EB (4) patvirtintą Europos Sąjungos ir Pakistano susitarimą (5) dėl ryžių nustatytas nulinis importo muitas, taikomas tam tikrų veislių lukštentiems basmati ryžiams, kurių kilmės šalis yra Pakistanas;

               (3)

               siekiant įgyvendinti minėtus susitarimus, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 (6) 138 straipsnyje numatyta, kad tuose susitarimuose nurodytų veislių lukštentiems basmati ryžiams Komisijos nustatytomis sąlygomis galima taikyti nulinę importo muito normą. Tos sąlygos nustatytos Komisijos reglamente (EB) Nr. 972/2006 (7);

               (4)

               Reglamente (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo panaikinamas ir pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nėra nuostatos, panašios į Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 138 straipsnį. Komisijai Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 183 straipsniu suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais ji nustatytų taikomo importo muito dydį, laikydamasi taisyklių, nustatytų, inter alia, tarptautiniame susitarime, sudarytame pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo;

               (5)

               siekiant ir toliau laikytis Sąjungos ir Indijos susitarimo bei Sąjungos ir Pakistano susitarimo, Reglamente (EB) Nr. 972/2006 reikėtų numatyti, kad šiuose susitarimuose nurodytų veislių lukštentiems basmati ryžiams tame reglamente nustatytomis sąlygomis būtų galima taikyti nulinę importo muito normą;

               (6)

               todėl Reglamentas (EB) Nr. 972/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 972/2006 1 straipsnis pakeičiamas taip:

      „1 straipsnis
      Šis reglamentas taikomas lukštentiems basmati ryžiams, kurių KN kodai 1006 20 17 bei 1006 20 98 ir kurių veislės yra:

                  —

                     Basmati 217,

                  —

                     Basmati 370,

                  —

                     Basmati 386,

                  —

                     Kernel (Basmati),

                  —

                     Pusa Basmati,

                  —

                  Ranbir Basmati,

                  —

                     Super Basmati,

                  —

                     Taraori Basmati (HBC-19),

                  —

                     Type-3 (Dehradun).

            Nepaisant Bendrajame muitų tarife nustatytų importo muito normų, pirmoje pastraipoje nurodytų veislių lukštentiems basmati ryžiams šiame reglamente nustatytomis sąlygomis galima taikyti nulinę importo muito normą.“

   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. birželio 25 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  2004 m. rugpjūčio 11 d. Tarybos sprendimas 2004/617/EB dėl Europos bendrijos ir Indijos susitarimo sudarymo pasikeičiant laiškais pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį dėl nuolaidų ryžiams, numatytų EB CXL priede, pridėtame prie GATT 1994, pakeitimo (OL L 279, 2004 8 28, p. 17.).

      (3)  Europos bendrijos ir Indijos susitarimas pasikeičiant laiškais pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį dėl nuolaidų ryžiams, numatytų EB CXL priede, pridėtame prie GATT 1994, pakeitimo (OL L 279, 2004 8 28, p. 19).

      (4)  2004 m. rugpjūčio 11 d. Tarybos sprendimas 2004/618/EB dėl Europos bendrijos ir Pakistano susitarimo sudarymo pasikeičiant laiškais pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį dėl nuolaidų ryžiams, numatytų EB CXL priede, pridėtame prie GATT 1994, pakeitimo (OL L 279, 2004 8 28, p. 23).

      (5)  Europos bendrijos ir Pakistano susitarimas pasikeičiant laiškais pagal GATT 1994 XXVIII straipsnį dėl nuolaidų ryžiams, numatytų EB CXL priede, pridėtame prie GATT 1994, pakeitimo (OL L 279, 2004 8 28, p. 25).

      (6)  2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (OL L 299, 2007 11 16, p. 1).

      (7)  2006 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 972/2006, nustatantis specialias basmati ryžių importui taikomas taisykles ir laikiną kontrolės sistemą siekiant nustatyti jų kilmę (OL L 176, 2006 6 30, p. 53).


title: 2011 m. balandžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 341/2011, kuriuo mažiausia Reglamentu (ES) Nr. 447/2010 pradėto konkurso devynioliktojo atskiro etapo pieno miltelių pardavimo kaina nenustatoma

text:
8.4.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 94/27

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 341/2011
   2011 m. balandžio 7 d.
   kuriuo mažiausia Reglamentu (ES) Nr. 447/2010 pradėto konkurso devynioliktojo atskiro etapo pieno miltelių pardavimo kaina nenustatoma
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 43 straipsnio j punktą kartu su 4 straipsniu,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos reglamentu (ES) Nr. 447/2010 (2) konkurso tvarka pradėtas nugriebto pieno miltelių pardavimas 2009 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 1272/2009, kuriuo nustatomos bendros išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su žemės ūkio produktų supirkimu ir pardavimu taikant valstybės intervenciją (3), numatytomis sąlygomis.

               (2)

               Atsižvelgdama į atskirais konkurso etapais gautas paraiškas dalyvauti konkurse, Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1272/2009 46 straipsnio 1 dalį turėtų nustatyti mažiausią pardavimo kainą arba nuspręsti jos nenustatyti.

               (3)

               Atsižvelgiant į devynioliktuoju atskiru konkurso etapu gautas paraiškas dalyvauti konkurse, mažiausia pardavimo kaina neturėtų būti nustatyta.

               (4)

               Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamentu (ES) Nr. 447/2010 pradėto konkurso devynioliktojo atskiro etapo, kurio paraiškų dalyvauti konkurse pateikimo terminas pasibaigė 2011 m. balandžio 5 d., mažiausia nugriebto pieno miltelių pardavimo kaina nenustatoma.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. balandžio 8 d.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. balandžio 7 d.

            Komisijos vardu, Pirmininko vardu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 126, 2010 5 22, p. 19.

      (3)  OL L 349, 2009 12 29, p. 1.


title: 2012 m. vasario 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 94/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
4.2.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 33/4

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 94/2012
   2012 m. vasario 3 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (EK) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (EK) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. vasario 3 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  IL

                  156,8

                  MA

                  56,3

                  TN

                  78,1

                  TR

                  115,9

                  ZZ

                  101,8

                  0707 00 05

                  EG

                  217,9

                  JO

                  200,0

                  TR

                  176,6

                  US

                  57,6

                  ZZ

                  163,0

                  0709 91 00

                  EG

                  317,7

                  ZZ

                  317,7

                  0709 93 10

                  MA

                  95,5

                  TR

                  181,4

                  ZZ

                  138,5

                  0805 10 20

                  EG

                  47,4

                  MA

                  53,4

                  TN

                  59,4

                  TR

                  65,7

                  ZZ

                  56,5

                  0805 20 10

                  IL

                  167,5

                  MA

                  82,3

                  ZZ

                  124,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  61,2

                  EG

                  88,5

                  IL

                  95,7

                  KR

                  94,1

                  MA

                  71,6

                  PK

                  55,0

                  TR

                  69,3

                  ZZ

                  76,5

                  0805 50 10

                  EG

                  69,0

                  TR

                  62,5

                  ZZ

                  65,8

                  0808 10 80

                  CA

                  130,0

                  CL

                  98,4

                  CN

                  85,1

                  MA

                  59,2

                  US

                  147,4

                  ZZ

                  104,0

                  0808 30 90

                  CN

                  66,6

                  US

                  122,1

                  ZA

                  99,1

                  ZZ

                  95,9

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.