title: 2019 m. liepos 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1286, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) nustatomas galutinis kompensacinis muitas

text:
31.7.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 202/81

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/1286
         2019 m. liepos 30 d.
         kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1037 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) nustatomas galutinis kompensacinis muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 18 straipsnį,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Galiojančios priemonės

                     (1)

                     Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000 (2) importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) nustatė galutinius kompensacinius muitus (toliau – pradinis tyrimas).

                     (2)

                     Reglamentu (EB) Nr. 1645/2005 (3) Taryba iš dalies pakeitė iš Indijos importuojamam PET galiojančių kompensacinių priemonių dydį. Daliniai pakeitimai atlikti po pagreitintos peržiūros, inicijuotos pagal pagrindinio reglamento 20 straipsnį.

                     (3)

                     Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 193/2007 (4) galutinius kompensacinius muitus nustatė dar penkerių metų laikotarpiui.

                     (4)

                     Vėliau, atlikus dalines tarpines peržiūras kompensacinės priemonės iš dalies pakeistos Reglamentu (EB) Nr. 1286/2008 (5) ir Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 906/2011 (6).

                     (5)

                     Vėliau Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 559/2012 (7) baigta dar viena dalinė tarpinė peržiūra, nekeičiant galiojančių priemonių.

                     (6)

                     Atlikus dar vieną priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 461/2013 (8) galutinius kompensacinius muitus nustatė dar penkerių metų laikotarpiui.

                     (7)

                     Komisija Sprendimu 2000/745/EB (9) sutiko su trijų Indijos eksportuojančių gamintojų pasiūlyta minimalia importo kaina. Komisija dėl pasikeitusių aplinkybių, kuriomis buvo priimti įsipareigojimai, Įgyvendinimo sprendimu 2014/109/ES (10) atšaukė įsipareigojimų priėmimą.

                     (8)

                     Atlikus dvi dalines tarpines peržiūras, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2015/1350 (11) iš dalies pakeitė iš Indijos importuojamam PET galiojančių kompensacinių priemonių dydį.

                     (9)

                     Atlikus dvi dalines tarpines peržiūras, Komisija Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/1468 (12) iš dalies pakeitė galiojančių kompensacinių priemonių dydį.

                     (10)

                     Šiuo metu galiojančios priemonės – galutiniai kompensaciniai muitai, nustatyti Tarybos reglamentu (ES) Nr. 461/2013 su pakeitimais, padarytais Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/1468 (toliau – galiojančios priemonės). Tai 0–74,6 EUR/t dydžio konkrečiai nurodytiems Indijos gamintojams nustatyti specifiniai muitai, o visų kitų gamintojų importuojamiems produktams nustatyta 69,4 EUR/t muito norma.

               1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

                     (11)

                     Paskelbus pranešimą apie artėjančią kompensacinių priemonių, nustatytų importuojamam Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės PET, galiojimo pabaigą (13), Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

                     (12)

                     Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 80 % viso PET Sąjungoje, vardu pateikė Europos PET gamintojų komitetas (C.P.M.E. aisbl) (toliau – pareiškėjas).

                     (13)

                     Prašymas grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

                     (14)

                     Komisija, prieš inicijuodama priemonių galiojimo termino peržiūrą, pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio 1 dalį ir 10 straipsnio 7 dalį Indijos Vyriausybei pranešė gavusi tinkamai pagrįstą prašymą atlikti peržiūrą ir paragino Indijos Vyriausybę dalyvauti konsultacijose, siekiant išsiaiškinti su prašymo atlikti peržiūrą turiniu susijusią padėtį ir priimti abiem šalims priimtiną sprendimą. Indijos Vyriausybė paprašė, kad konsultacijų terminas būtų pratęstas viena savaite. Komisija terminą pratęsė. Tačiau dėl šiam tyrimui taikomų teisinių terminų nebuvo galima sustabdyti priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimo. Todėl 2018 m. gegužės 22 d. inicijuotas priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas ir tą pačią dieną apie tai pranešta Indijos Vyriausybei. Be to, Indijos Vyriausybė buvo informuota, kad šiame tyrimo etape jos pateiktos pastabos dėl antisubsidijų prašymo vis dėlto bus svarstomos, o konsultacijos vis dar galėtų būti surengtos, kai tik ji bus tam pasirengusi. Tačiau Komisija iš Indijos Vyriausybės negavo patvirtinimo dėl pasiūlymo rengti konsultacijas.

               1.3.   Inicijavimas

                     (15)

                     Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, 2018 m. gegužės 22 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (14) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Atsižvelgdama į pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalį, Komisija parengė memorandumą dėl įrodymų pakankamumo, kuriame pateikiama visų Komisijos turimų įrodymų, kuriais remdamasi Komisija inicijavo tyrimą, analizė.

                     (16)

                     Atskleidus faktus, viena suinteresuotoji šalis pateikė užklausą dėl pareiškėjo tipiškumo. Pažymima, kad užklausa pateikta praėjus Pranešimo apie inicijavimą 5.5 punkte nurodytam pastabų teikimo terminui. Tačiau atsakymai, kurie buvo gauti atliekant tipiškumo analizę ir įtraukti į suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtą bylą, patvirtino, kad tipiškumo reikalavimai buvo patenkinti. Todėl šios šalies prašymas buvo atmestas.

               1.4.   Lygiagretus tyrimas

                     (17)

                     2019 m. kovo 25 d. Komisija inicijavo peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio 1 dalį (15). Atliekant šį peržiūros tyrimą nagrinėjama tik priemonių forma. Todėl atliekama peržiūra gali turėti įtakos priemonių, kurių taikymas išplėstas šiuo reglamentu, formai.

               1.5.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (18)

                     Atliekant subsidijavimo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2017 m. balandžio 1 d. – 2018 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               1.6.   Suinteresuotosios šalys

                     (19)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir naudotojams Sąjungoje ir Indijos valdžios institucijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

                     (20)

                     Visos suinteresuotosios šalys buvo paragintos per pranešime apie inicijavimą nurodytus terminus reikšti savo nuomonę, teikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijos tyrimo tarnyboms ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

               1.6.1.   Atranka

                     (21)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               1.6.2.   Sąjungos gamintojų atranka

                     (22)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipiška gamybos ir pardavimo apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, atsižvelgiant ir į geografinę padėtį. Atrinkti trys Sąjungos gamintojai. Atrinkti Sąjungos gamintojai pagamina maždaug 37 % visos produkcijos Sąjungoje. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Per nustatytą terminą pastabų negauta, todėl atrinktos bendrovės patvirtintos. Laikyta, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

               1.6.3.   Nesusijusių importuotojų atranka

                     (23)

                     Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), visi nesusiję importuotojai / naudotojai buvo paraginti dalyvauti šiame tyrime. Tų šalių buvo prašoma Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešimo apie inicijavimą II priede nurodytą informaciją apie savo bendroves. Apie save pranešė du importuotojai. Jie buvo paraginti bendradarbiauti užpildant klausimyną. Tačiau nė vienas iš jų nepateikė Komisijos nusiųsto klausimyno atsakymų.

               1.6.4.   Eksportuojančių gamintojų atranka

                     (24)

                     Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), visi eksportuojantys gamintojai buvo paraginti dalyvauti šiame tyrime. Tų šalių buvo prašoma Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešimo apie inicijavimą I priede nurodytą informaciją apie savo bendroves. Apie save pranešė trys eksportuojantys gamintojai. Jie buvo paraginti bendradarbiauti užpildant klausimyną.

               1.6.5.   Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

                     (25)

                     Kad gautų informaciją, kurią mano esant reikalingą tyrimui, Komisija trims atrinktiems Sąjungos gamintojams, Indijos vyriausybei, trims eksportuojantiems gamintojams ir dviem importuotojams, pranešusiems apie save po tyrimo inicijavimo, nusiuntė klausimynus.

                     (26)

                     Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai, pareiškėjas, vienas Sąjungos žaliavų gamintojas, Indijos Vyriausybė ir du Indijos eksportuojantys gamintojai. Apie save pranešę importuotojai klausimyno atsakymų nepateikė.

                     (27)

                     Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą subsidijavimo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Be to, tikrinamasis vizitas surengtas Indijos Vyriausybės patalpose Naujajame Delyje.

                     (28)

                     Pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį tikrinamieji vizitai taip pat surengti šių bendrovių patalpose:

                                 (a)

                                       Sąjungos gamintojai

                                             —

                                             „Indorama Ventures Europe BV“, Nyderlandai;

                                             —

                                             „Equipolymers GmbH“, Italija, Vokietija;

                                             —

                                             „Neo Group, UAB“, Lietuva;

                                 (b)

                                       eksportuojantys gamintojai

                                             —

                                             „Reliance Industries Limited“, Mumbajus (RIL);

                                             —

                                             „IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited“, Kalkuta (IDIPL).

               2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Peržiūrimasis produktas

                     (29)

                     Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas yra tas pats kaip per pradinį tyrimą, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalatas (PET), kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 61 00 (toliau – peržiūrimasis produktas).

               2.2.   Panašus produktas

                     (30)

                     Laikyta, kad Indijoje gaminamas ir į Sąjungą eksportuojamas peržiūrimasis produktas ir Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas produktas turi tokias pačias pagrindines fizines ir chemines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punktą jie laikyti panašiais produktais.

               3.   SUBSIDIJAVIMO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

                     (31)

                     Remiantis ankstesnėse peržiūrose nagrinėtomis subsidijomis, prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, Indijos Vyriausybės ir susijusių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija ir Komisijos klausimyno atsakymais, tirtos toliau išvardytos priemonės, kurios, kaip įtariama, yra susijusios su subsidijų programų taikymu:
                     Nacionalinės subsidijų programos:

                                 (a)

                                 Išankstinių leidimų schema (ILS);

                                 (b)

                                 Sąlyginio apmokestinimo muitu schema pagal 3 taisyklės 2 dalį (SAMS);

                                 (c)

                                 Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS);

                                 (d)

                                 Indijos eksportuojamų prekių schema (IEPS);

                                 (e)

                                 Regioninės subsidijų programos: Gudžarato taikoma atleidimo nuo elektros mokesčio schema (GAEMS).

                     (32)

                     Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį turėtų nagrinėti, ar yra įrodymų, kad subsidijavimas tęsiamas, nepaisant subsidijavimo sumos. Atsižvelgiant į nustatytus faktus, kad tęsiamas subsidijavimas, susijęs su dauguma pagrindinių subsidijų, kurios buvo pripažintos kompensuotinomis per pradinį tyrimą, tirti kitų subsidijų, kurios, kaip teigė skundo pateikėjas, yra teikiamos, nebuvo poreikio.

                     (33)

                     Pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodytos ir anksčiau kompensuotos subsidijos grindžiamos toliau nurodytais politikos dokumentais ir teisės aktais.

                     (34)

                     ILS, GPESS ir IEPS schemos grindžiamos 1992 m. Užsienio prekybos (Plėtra ir reguliavimas) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija.

                     (35)

                     Su peržiūros tiriamuoju laikotarpiu susiję du užsienio prekybos politikos dokumentai: dokumentas „2015–2020 m. užsienio prekybos politika“ (toliau – 2015–2020 m. UPP) ir dokumentas „Atnaujinta 2015–2020 m. užsienio prekybos politika“ (toliau – Atnaujinta 2015–2020 m. UPP). Pastarasis dokumentas įsigaliojo 2017 m. gruodžio 5 d. Be to, Indijos Vyriausybė 2015–2020 m. UPP ir Atnaujintą 2015–2020 m. UPP reglamentuojančias procedūras nustato atitinkamai 2015–2020 m. Procedūrų vadove (toliau – 2015–2020 m. PV) ir Atnaujintame 2015–2020 m. procedūrų vadove (toliau – Atnaujintas 2015–2020 m. PV). Pastarasis dokumentas įsigaliojo 2017 m. gruodžio 5 d.

                     (36)

                     ILS, GPESS ir IEPS yra grindžiamos 2015–2020 m. UPP ir Atnaujinta 2015–2020 m. UPP, taip pat 2015–2020 m. PV ir Atnaujintu 2015–2020 m. PV.

                     (37)

                     SAMS yra grindžiama 1962 m. Muitinės įstatymo 75 skirsniu, 1944 m. Centrinio akcizų įstatymo 37 skirsniu, 1994 m. Finansų įstatymo 93A ir 94 skirsniais ir 1995 m. Muitų, centrinio akcizų muito ir paslaugų mokesčio sąlyginio apmokestinimo taisyklėmis. Sąlyginio apmokestinimo normos skelbiamos reguliariai.

                     (38)

                     GAEMS grindžiama 1958 m. Gudžarato elektros mokesčio įstatymo (toliau – Elektros įstatymas) 3 skirsnio 2 dalies vii ir viii papunkčiais su pakeitimais, retkarčiais daromais Gudžarato Vyriausybės oficialiajame leidinyje.

               3.1.   Išankstinių leidimų schema (ILS)

                     (39)

                     Komisija nustatė, kad vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu naudojosi ILS.

               3.1.1.   Teisinis pagrindas

                     (40)

                     Išsamus schemos apibūdinimas pateiktas 2015–2020 m. UPP ir Atnaujintos 2015–2020 m. UPP 4.03–4.24 punktuose, taip pat 2015–2020 m. PV ir Atnaujinto 2015–2020 m. PV 4.04–4.52 skyriuose.

               3.1.2.   Teisė naudotis schema

                     (41)

                     ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 42 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės skiriasi, be kita ko, pagal tai, kam suteikiama teisė jomis naudotis. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir ILS kasmetiniams poreikiams taikomomis poschemėmis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Teisę naudotis ILS vadinamojo tariamo eksporto poscheme turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus 2015–2020 m. UPP ir atnaujintos 2015–2020 m. UPP 7.02 punkte nurodytoms vadinamojo tariamo eksporto kategorijų įmonėms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau – EOĮ). Galiausiai vadinamojo tariamo eksporto lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.

               3.1.3.   Praktinis įgyvendinimas

                     (42)

                     ILS gali būti taikoma:

                     (43)

                     fiziniam eksportui – tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkrečiam eksportuojamam produktui gaminti. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leidžiamo importo apimtis ir eksporto prievolė, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį;

                     (44)

                     kasmetiniams poreikiams: toks leidimas susiejamas su platesne produktų grupe (pvz., cheminiais ir susijusiais produktais), o ne su konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į anksčiau jo vykdytą eksportą, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą;

                     (45)

                     tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti ILS tarpiniam tiekimui. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą;

                     (46)

                     tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas prekėms, kurios bus parduotos kaip „tariamas eksportas“, gaminti. Kaip teigia Indijos Vyriausybė, tariamas eksportas reiškia tokias operacijas, kai tiekiamos prekės neišvežamos iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei prekės pagamintos Indijoje, pvz., prekių tiekimas EOĮ arba specialiojoje ekonominėje zonoje esančiai bendrovei;

                     (47)

                     išankstinio išleidimo įsakymui (IIĮ): ILS leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta 2015–2020 m. UPP ir Atnaujintos 2015–2020 m. UPP 7.03 punkte (t. y. ILS tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui, sąlyginio apmokestinimo muitais ir (arba) muitų grąžinimo forma. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas;

                     (48)

                     kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl vidaus akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas patvirtina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis 2015–2020 m. UPP ir Atnaujintos 2015–2020 m. UPP 7.03 punkte (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS).

                     (49)

                     Komisija nustatė, kad vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per peržiūros tiriamąjį laikotarpį gavo lengvatų pagal pirmąją poschemę, t. y. ILS fiziniam eksportui. Todėl kompensuotinumo pagal kitas nenaudotas poschemes nustatyti nebūtina.

                     (50)

                     Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ bei naudoti specialią formą (2015–2020 m. PV ir Atnaujinto 2015–2020 m. PV 4.51 skyrius ir 4H priedėlis), t. y. pildyti faktinio suvartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotasis apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 4H priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais teisinga ir tiksli.

                     (51)

                     Dėl poschemės, kuria per peržiūros tiriamąjį laikotarpį naudojosi susijusi bendrovė, t. y. fizinio eksporto poschemės, Indijos Vyriausybė nustato leidžiamo importo ir eksporto prievolės apimtį bei vertę ir įrašo jas leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal ILS leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau – SIN), kurios nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant peržiūrimąjį produktą.

                     (52)

                     Importuojamos žaliavos negali būti perduodamos ir turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto prievolė turi būti įvykdyta per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 18 mėnesių su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).

                     (53)

                     Tarp importuotų žaliavų ir eksportuotų galutinių produktų nėra glaudaus ryšio. Reikalavimus atitinkančios žaliavos taip pat gali būti importuojamos ir naudojamos kitiems produktams nei peržiūrimasis produktas. Be to, licencijos įvairiems produktams gali būti grupuojamos. Tai reiškia, kad pagal ILS licenciją eksportuojant tam tikrą produktą gali būti suteikta teisė pagal tą pačią licenciją be muito importuoti žaliavas kitam produktui.

                     (54)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad nebuvo įformintas nė vienos iš eksportuojančio gamintojo naudojamų ILS licencijų naudojimo užbaigimas. Be to, eksportuojantis gamintojas nepasirūpino, kad minėtas suvartojimo registras būtų tikrinamas išorės atestuotojo apskaitininko. Todėl, net jeigu eksportuojantis gamintojas paaiškino, kad pranešti žaliavų suvartojimo duomenys buvo pagrįsti jo suvartojimo veiksniais, eksportuojantis gamintojas negalėjo parodyti ILS licencijų 4H priedėlių.

               3.1.4.   Išvada dėl ILS

                     (55)

                     Atleidimas nuo importo muitų yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, t. y. Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jį taikant atsisakoma muitų pajamų, kurios kitu atveju būtų surinktos, o tiriamasis eksportuotojas gauna naudos, nes padidinamas jo likvidumas.

                     (56)

                     Be to, pagal teisės aktus nustatyta, kad ILS fiziniam eksportui priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, todėl laikoma individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis šios schemos teikiamomis lengvatomis.

                     (57)

                     Šiuo atveju naudojamos poschemės negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (Sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (Pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos Vyriausybė netaikė veiksmingos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos ir koks jų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti (pagrindinio reglamento II priedo 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo schemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Be to, laikoma, kad peržiūrimojo produkto SIN buvo nepakankamai tikslios ir negali būti laikomos faktinio naudojimo tikrinimo sistema, nes dėl jų formos Indijos Vyriausybė negali pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo, grindžiamo panaudotomis faktinėmis žaliavomis, nors tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).

                     (58)

                     Todėl poschemė yra kompensuotina.

               3.1.5.   Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (59)

                     Kadangi nėra leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, Komisija aiškinosi, kokia yra atitinkamų žaliavų suvartojimo norma. Komisija nustatė, kad faktinė suvartojimo norma buvo kiek mažesnė už SIN. Bendrovė teigė įforminsianti atitinkamų licencijų naudojimo užbaigimą pagal faktinį suvartojimą ir todėl nebeliks permokėtų atsisakytų išieškoti muitų sumų, tačiau tuo metu, kai buvo atliekamas patikrinimas, tokių licencijų nebuvo, todėl Komisija negalėjo to patikrinti. Kadangi licencijos buvo išduotos remiantis SIN, nesant veiksmingai taikomos tikrinimo sistemos, bendrovė jų naudojimo užbaigimą galėjo įforminti naudodama SIN kaip vartojimo normą. Tokiu atveju skirtumas tarp faktinio suvartojimo normos ir praneštos suvartojimo normos, pagrįstos SIN, reikštų perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą, kuri būtų laikoma kompensuotina subsidija pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį.

                     (60)

                     Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalį permokėta atsisakytų išieškoti muitų suma turėtų būti paskirstyta visai peržiūrimojo produkto eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

                     (61)

                     Atsižvelgiant į tai, koks mažas skirtumas būtų buvęs tarp SIN ir faktinio suvartojimo normos tuo atveju, jei visos licencijos naudojimo užbaigimas būtų buvęs įformintas remiantis SIN, permokėta atsisakytų išieškoti muitų suma ir atitinkamai kompensuotinos subsidijos suma taip pat būtų buvusios nereikšmingos. Todėl Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu subsidijų normos pagal šią schemą buvo nežymios, tačiau vis dar teigiamos. Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad ši subsidija toliau laikoma kompensuotina.

               3.2.   Sąlyginio apmokestinimo muitu schema pagal 3 taisyklės 2 dalį (SAMS)

                     (62)

                     Komisija nustatė, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu naudojosi SAMS.

               3.2.1.   Teisinis pagrindas

                     (63)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikytas teisinis pagrindas – 1995 m. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklės (toliau – 1995 m. SAMS taisyklės) su pakeitimais, padarytais 2006 m. (16), vėliau pakeistos 2017 m. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklėmis (17) (toliau – 2017 m. taisyklės), kurios įsigaliojo 2017 m. spalio 1 d. Šios sąlyginio apmokestinimo muitu schemos apskaičiavimo metodą reglamentuoja 1995 m. SAMS taisyklių 3 taisyklės 2 dalis. Minėtų SAMS taisyklių 12 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktis reglamentuoja deklaraciją, kurią eksportuojantys gamintojai turi pateikti, norėdami pasinaudoti šia schema. Šios taisyklės nepasikeitė 2017 m. SAMS taisyklėse ir atitinka 3 taisyklės 2 dalį bei 13 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktį.

                     (64)

                     Be to, aplinkraštyje Nr. 24/2001 (18) pateikti konkretūs nurodymai, kaip laikytis 3 taisyklės 2 dalies ir reikalavimų, taikomų deklaracijai, kurią eksportuotojai turi pateikti pagal 12 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktį.

                     (65)

                     1995 m. SAMS taisyklių 4 taisyklėje nustatyta, kad centrinė valdžia gali patikslinti pagal 3 taisyklę nustatytą sumą arba normas. Vyriausybė padarė keletą pakeitimų – paskutinį kartą normos patikslintos 2015 m. lapkričio 16 d. pranešimais Nr. 110/2015 CUSTOMS (N.T.) (19) ir 2016 m. spalio 31 d. pranešimais Nr. 131/2016 CUSTOMS (N.T.) (20). Todėl peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimajam produktui taikyta 1,5 % eksportuojamų produktų FOB vertės norma.

               3.2.2.   Teisė naudotis schema

                     (66)

                     Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

               3.2.3.   Praktinis įgyvendinimas

                     (67)

                     Pagal šią schemą bet kuri bendrovė, eksportuojanti reikalavimus atitinkančius produktus, turi teisę gauti sumą, atitinkančią deklaruotos eksportuojamo produkto FOB vertės procentinę dalį. Muitų ir sąlyginio apmokestinimo pagrindiniais akcizais taisyklių 3 taisyklės 2 dalyje nurodoma, kaip apskaičiuojama subsidijos suma:

                                 „2)

                                 Pagal šią taisyklę nustatydama sąlyginio apmokestinimo muitu sumą arba normą centrinė valdžia atsižvelgia į:

                                             a)

                                                kiekvienos klasės vidutinį kiekį ar vertę arba medžiagų, iš kurių Indijoje paprastai gaminamos tam tikros klasės prekės, aprašymą;

                                             b)

                                                importuotų medžiagų arba akcizais apmokestinamų medžiagų, skirtų tam tikros klasės prekėms gaminti Indijoje, vidutinį kiekį ar vertę;

                                             c)

                                                vidutinę sumą muitų, sumokėtų už importuotas medžiagas arba akcizais apmokestinamas medžiagas, skirtas pusgaminiams, komponentams ir tarpiniams produktams, naudojamiems prekių gamyboje, gaminti;

                                             d)

                                                vidutinę sumą muitų, sumokėtų už gamybos metu susidariusias atliekas ir katalizatorius:

                                             jeigu tokios atliekos ar katalizatoriai yra pakartotinai naudojami bet kuriame gamybos procese arba parduodami, taip pat atimama vidutinė pakartotinai panaudotų ar parduotų atliekų ar katalizatorių muitų suma;

                                             e)

                                                vidutinę sumą muitų, sumokėtų už importuotas medžiagas arba akcizais apmokestinamas medžiagas, skirtas eksportuojamoms prekėms laikyti arba pakuoti;

                                             f)

                                                visą kitą informaciją, kurią centrinė valdžia gali laikyti svarbia arba tam tikslui reikalinga.“

                     (68)

                     Kitaip tariant, Indijos Vyriausybė grąžintiną sumą grindė visos pramonės muitų, sumokėtų už importuotas žaliavas, vidutinėmis vertėmis ir vidutine pramonės panaudojimo dalimi, kuri Indijos Vyriausybės manymu yra tipiška reikalavimus atitinkančių eksportuojamų produktų gamintojams. Tuomet Indijos Vyriausybė grąžintiną sumą išreiškia kaip reikalavimus atitinkančių eksportuojamų produktų vidutinės eksporto vertės procentinę dalį.

                     (69)

                     Indijos Vyriausybė šią procentinę dalį naudoja tam, kad apskaičiuotų sąlyginio apmokestinimo muitu sumą, kurią turi teisę gauti visi reikalavimus atitinkantys eksportuotojai. Šios schemos normą kiekvienam produktui atskirai nustato Indijos Vyriausybė. Kaip paaiškinta 65 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimajam produktui taikyta 1,5 % norma.

                     (70)

                     Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Į muitinės serverį įvedant krovinio duomenis nurodoma, kad eksportas vykdomas pagal SAMS, ir SAMS suma nustatoma neatšaukiamai. Po to, kai vežėjas pateikia bendrąją eksporto deklaraciją ir muitinė įsitikina, kad joje pateikti duomenys atitinka važtaraščio duomenis, laikoma, kad visos sąlygos yra įvykdytos ir sąlyginio apmokestinimo suma turi būti sumokėta tiesioginiu mokėjimu į eksportuotojo banko sąskaitą arba išduodant banko vekselį.

                     (71)

                     Be to, eksportuotojas turi pateikti eksporto pajamų panaudojimo įrodymą pateikdamas banko pažymą apie eksporto pajamų panaudojimą (BRC). Šį dokumentą galima pateikti po to, kai sumokama sąlyginio apmokestinimo suma, tačiau Indijos Vyriausybė susigrąžina sumokėtą sumą, jei eksportuotojas per nustatytą terminą nepateikia BRC.

                     (72)

                     Sąlyginio apmokestinimo suma gali būti panaudota bet kokiam tikslui ir pagal Indijos apskaitos standartus sąlyginio apmokestinimo suma komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu įtraukiama į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas įsipareigojimas eksportuoti.

                     (73)

                     Atitinkamuose teisės aktuose ir administracinėse instrukcijose nustatyta, kad Indijos muitinės administracija neturi reikalauti, kad eksportuotojui, prašančiam pasinaudoti sąlyginio apmokestinimo muitu schema, turėjo būti arba bus taikomas mokėtinas muitas už eksportuojamų prekių gamybai reikalingų žaliavų importą (21). Be to, per tikrinamąjį vizitą Indijos Vyriausybė patvirtino, kad bendrovės, kurios visas eksportuojamam PET gaminti naudojamas žaliavas perka vidaus rinkoje, vis tiek gali pasinaudoti visa norma, apskaičiuota pagal minėtą 3 taisyklės 2 dalį. Šis tyrimas taip pat parodė, kad praktiškai tai buvo taikoma vienam bendradarbiaujančiam eksportuotojui, kuris pasinaudojo SAMS nepaisant to, kad jis neimportavo nė vienos pagrindinės žaliavos (grynintos tereftalio rūgšties (PTA) ir monoetilenglikolio (MEG)), naudotos peržiūrimajam produktui gaminti.

               3.2.4.   Išvada dėl SAMS

                     (74)

                     SAMS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Vadinamoji sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes tai yra negautos pajamos (t. y. Indijos Vyriausybės surinkti tariami importo muitai, kurių perviršis yra grąžinamas arba jį atsisakoma išieškoti). Šios lėšos gali būti naudojamos be apribojimų. Be to, sąlyginio apmokestinimo muitu suma yra naudinga eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą permokėtomis importo muitų, kuriuos Indijos Vyriausybė grąžina arba atsisako išieškoti, sumomis.

                     (75)

                     Eksportuojamų produktų sąlyginio apmokestinimo muitu normą kiekvienam produktui atskirai nustato Indijos Vyriausybė. Tačiau, nors subsidija vadinama sąlyginiu apmokestinimu muitu, ši schema neturi visų leistinos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, savybių. Be to, ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo I punkte, II priede (Sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (Pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Grynųjų pinigų išmokėjimas eksportuotojui nesiejamas su faktiniu žaliavoms taikomų importo muitų mokėjimu ir nėra muito kreditas buvusio ar būsimo žaliavų importo muitams kompensuoti. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, skirta patvirtinti, kokios žaliavos ir kokiais kiekiais yra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo, grindžiamo panaudotomis faktinėmis žaliavomis, nors tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).

                     (76)

                     Indijos Vyriausybės mokėtina suma eksportuotojams už eksportuojamus produktus priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies a punktą ši schema laikoma individualia ir kompensuotina.

                     (77)

                     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad SAMS yra kompensuotina.

               3.2.5.   Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (78)

                     Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, subsidijavimo sumą apskaičiavo remdamasi jų gavėjui tekusia nauda, nustatyta peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Šiuo atveju Komisija nustatė, kad gavėjas gauna naudos tuo metu, kai pagal šią schemą įvykdoma eksporto operacija. Tuo momentu Indijos Vyriausybė privalo sumokėti atitinkamą sumą, o tai yra finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, be kita ko, nurodoma konkrečiai eksporto operacijai suteiktina suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija manė, kad pagal SAMS gautą naudą buvo tikslinga įvertinti atsižvelgiant į sumų, gautų už eksporto operacijas, pagal šią programą atliktas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, visumą.

                     (79)

                     Vienas iš eksportuojančių gamintojų pateikė įrodymų, kad už importuotą MEG – vieną iš dviejų pagrindinių žaliavų, kurias bendrovė naudojo PET gaminti – buvo sumokėti muitai. Nepaisant to, kad nėra jokios sistemos ar tvarkos, skirtos patvirtinti, kurios žaliavos ir koks jų kiekis sunaudojami eksportuojamiems produktams gaminti, Komisija patikrino šį tvirtinimą pagal pagrindinio reglamento II priedo 5 dalį. Patikrinus patvirtinta, kad visa PET gaminti panaudota MEG buvo importuota ir kad nurodyta importo muitų suma už MEG, kuri buvo panaudota peržiūros tiriamuoju laikotarpiu eksportuotam PET gaminti, iš tiesų buvo faktiškai sumokėta. Todėl Komisija subsidijavimo lygį apskaičiavo tik pagal permokėtą atsisakytų išieškoti muitų sumą.

                     (80)

                     Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, šias subsidijų sumas paskirstė visai peržiūrimojo produkto eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamą vardiklį, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

                     (81)

                     Todėl Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu subsidijų normos pagal šią schemą sudarė 0,38 % IDIPL ir 1,44 % RIL. Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad ši subsidija toliau laikoma kompensuotina.

               3.3.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)

                     (82)

                     Komisija nustatė, kad susiję eksportuojantys gamintojai pagal GPESS gavo nuolaidų, kurios galėjo būti skirtos peržiūrimajam produktui peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

               3.3.1.   Teisinis pagrindas

                     (83)

                     Išsamus GPESS apibūdinimas pateiktas 2015–2020 m. UPP ir Atnaujintos 2015–2020 m. UPP 5 skyriuje, taip pat 2015–2020 m. PV ir Atnaujinto 2015–2020 m. PV 5 skyriuje.

               3.3.2.   Teisė naudotis schema

                     (84)

                     Teisę naudotis šia priemone turi gamintojai eksportuotojai, taip pat su finansuojančiais gamintojais susieti prekiautojai eksportuotojai ir paslaugų teikėjai.

               3.3.3.   Praktinis įgyvendinimas

                     (85)

                     Laikydamasi įsipareigojimo eksportuoti sąlygos bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones ir naudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muito normą. Tuo tikslu, pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą importo muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Vykdant įsipareigojimą eksportuoti importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportui skirtų prekių kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. Pagal 2015–2020 m. UPP ir Atnaujintą 2015–2020 m. UPP gamybos priemones pagal GPESS galima importuoti mokant 0 % muito normą. Įsipareigojimas eksportuoti, kuris yra lygus šešis kartus nesumokėtam muitui, turi būti įvykdytas per ne daugiau kaip šešerius metus.

                     (86)

                     GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju gamybos priemonių vietos gamintojas gali pasinaudoti importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importu be muitų. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.

               3.3.4.   Išvada dėl GPESS

                     (87)

                     GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansiniu įnašu, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji būtų gavusi. Be to, tai yra nauda eksportuotojui, kuri yra lygi muito sumažinimo sumai.

                     (88)

                     Pagal teisės aktus GPESS priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

                     (89)

                     GPESS negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitu sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

               3.3.5.   Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (90)

                     Komisija subsidijos sumą apskaičiavo pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, remdamasi muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Vėliau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gauta subsidijos suma apskaičiuota visą nesumokėtų muitų sumą išdėstant per nusidėvėjimo laikotarpį. Tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama peržiūros tiriamajam laikotarpiui, pakoreguota pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos naudos vertė per tam tikrą laikotarpį. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma.

                     (91)

                     Nė vienas Indijos eksportuojantis gamintojas neprašė pagal 7 straipsnio 1 dalies a punktą iš visos subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčių, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją.

                     (92)

                     Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, šią subsidijų sumą paskirstė peržiūrimojo produkto eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip vardiklį, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

                     (93)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu subsidijų normos pagal šią schemą sudarė atitinkamai 0,09 % IDIPL atveju ir 0,30 % RIL atveju. Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad ši subsidija toliau laikoma kompensuotina.

               3.4.   Indijos eksportuojamų prekių schema (IEPS)

                     (94)

                     Nustatyta, kad abu bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai naudojosi IEPS peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

               3.4.1.   Teisinis pagrindas

                     (95)

                     Išsamus IEPS apibūdinimas pateiktas 2015–2020 m. UPP ir Atnaujintos 2015–2020 m. UPP 3 skyriuje, taip pat 2015–2020 m. PV ir Atnaujinto 2015–2020 m. PV 3 skyriuje.

                     (96)

                     IEPS įsigaliojo 2015 m. balandžio 1 d.

               3.4.2.   Teisė naudotis schema

                     (97)

                     Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekiautojai eksportuotojai.

               3.4.3.   Praktinis įgyvendinimas

                     (98)

                     Teisę naudotis šia schema turinčios bendrovės gali naudotis IEPS eksportuodamos konkrečius produktus į konkrečias šalis, kurios yra priskirtos A grupei (tradicinės rinkos, įskaitant visas ES valstybes nares), B grupei (besiformuojančios rinkos ir tikslinės rinkos) ir C grupei (kitos rinkos). Kiekvienai grupei priskiriamos šalys ir produktai, kuriems nustatytos atitinkamos lengvatinės normos, yra išvardyti Atnaujinto PV 3B priedėlyje.

                     (99)

                     Nauda suteikiama muito kredito, kuris atitinka eksportuojamų produktų FOB vertės procentinę dalį, forma.

                     (100)

                     Tuo metu, kai 2015 m. balandžio mėn. įsigaliojo IEPS, peržiūrimasis produktas nebuvo įtrauktas į 3B priedėlį ir dėl to jo atžvilgiu nebuvo galima pasinaudoti IEPS. Tačiau 2015 m. spalio 29 d. viešu pranešimu Nr. 44/2015–2020 PET eksportui į A ir B grupių šalis leista naudotis IEPS, o nustatytas lengvatos dydis buvo 2 % eksportuojamų produktų FOB vertės. Viešu pranešimu Nr. 06/2015–2020 nuo 2016 m. gegužės 4 d. leista IEPS naudotis eksportuojant į C grupės šalis, nustatant tokio paties 2 % dydžio lengvatą.

                     (101)

                     Pagal 2015–2020 m. UPP ir Atnaujintą 2015–2020 m. UPP ši schema netaikoma tam tikrų rūšių eksporto veiklai, pvz., importuotų ar persiunčiamų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir įmonių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių įmonių eksporto apyvartai.

                     (102)

                     Remiantis Atnaujinto 2015–2020 m. PV 3.13 punktu, muito kreditai pagal IEPS gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 18 mėnesių nuo išdavimo, o muito kredito pažymos, išduotos 2016 m. sausio 1 d. arba vėliau, galioja 24 mėnesius nuo išdavimo. Jie gali būti naudojami: i) muitams už importuojamas žaliavas ar prekes, įskaitant gamybos priemones, sumokėti; ii) akcizams už šalies vidaus rinkoje įsigytas žaliavas ar prekes, įskaitant gamybos priemones, sumokėti ir iii) paslaugų mokesčiui už įsigytas paslaugas sumokėti.

                     (103)

                     Prašymą lengvatoms pagal IEPS gauti reikia pateikti internetu Užsienio prekybos generalinio direktorato svetainėje. Kartu su prašymu internete reikia pateikti susijusius dokumentus (važtaraščius, banko pažymas apie eksporto pajamų panaudojimą ir pristatymo patvirtinimą). Susijusi Indijos Vyriausybės regioninė institucija patikrinusi dokumentus suteikia muito kreditą. Jei eksportuotojas pateikia susijusius dokumentus, regioninė institucija negali savo nuožiūra nesuteikti muito kreditų.

               3.4.4.   Išvada dėl IEPS

                     (104)

                     IEPS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. IEPS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jis galiausiai naudojamas gamybos priemonių importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji būtų gavusi. Be to, IEPS yra naudinga eksportuotojui, kuris neturi mokėti tų importo muitų.

                     (105)

                     Be to, pagal teisės aktus nustatyta, kad IEPS priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, todėl laikoma individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą.

               3.4.5.   Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (106)

                     Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, kompensuotinų subsidijų sumą apskaičiavo remdamasi jų gavėjui tekusia nauda, nustatyta peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Šiuo atveju Komisija nustatė, kad gavėjas gauna naudos tuo metu, kai pagal šią schemą įvykdoma eksporto operacija. Tuo momentu Indijos Vyriausybė išduoda muito kreditą, kurį eksportuojantis gamintojas įtraukia į apskaitą kaip gautiną sumą, kurią eksportuojantis gamintojas gali bet kuriuo momentu kompensuoti. Tai yra finansinis įnašas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti subsidiją ar jos nesuteikti. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija manė, kad pagal IEPS gautą naudą buvo tikslinga įvertinti kaip sumų, gautų už eksporto operacijas, pagal šią schemą atliktas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, visumą.

                     (107)

                     Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, šią subsidijų sumą paskirstė peržiūrimojo produkto eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamą vardiklį, nes subsidija priklauso nuo to, ar vykdomas eksportas, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

                     (108)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu subsidijų normos pagal šią schemą IDIPL atitinkamai sudarė 0,09 %, o RIL – 0,30 %. Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad ši subsidija toliau laikoma kompensuotina.

               3.5.   Gudžarato taikoma atleidimo nuo elektros mokesčio schema (GAEMS)

                     (109)

                     Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu šia priemone pasinaudojo viena bendrovė. Tačiau, kadangi paaiškėjo, kad šiai bendrovei suteikta nauda buvo nedidelė, Komisija nusprendė šios priemonės toliau netirti, nes, vykdant priemonių galiojimo termino peržiūras, tikslios subsidijavimo sumos apskaičiuoti nereikia (tik jos tolesnį taikymą).

               3.6.   Kompensuotinų subsidijų suma

                     (110)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad pagal pagrindinio reglamento nuostatas ad valorem išreikšta visa kompensuotinų subsidijų suma atrinktiems eksportuojantiems gamintojams buvo atitinkamai 2,3 % ir 3,6 %, taigi subsidijavimas peržiūros laikotarpiu buvo tęsiamas.

                        1 lentelė

                        Subsidijų normos pagal individualias kompensuotinas subsidijas

                                 SAMS

                                 GPESS

                                 IEPS

                                 IŠ VISO

                                 IDIPL

                                 0,38 %

                                 0,09 %

                                 1,92 %

                                 2,3 %

                                 RIL

                                 1,44 %

                                 0,30 %

                                 1,94 %

                                 3,6 %

               3.7.   Išvados dėl subsidijavimo tęsimosi tikimybės

                     (111)

                     Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui subsidijavimas tęstųsi.

                     (112)

                     Kaip nurodyta 30–109 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimojo produkto eksportuotojai Indijoje ir toliau naudojosi Indijos valdžios institucijų teikiamu kompensuotinu subsidijavimu.

                     (113)

                     Pagal subsidijų programas teikiamos lengvatos toliau taikomos ir nėra jokių požymių, kad artimiausioje ateityje šios lengvatos būtų panaikintos. Be to, kiekvienas eksportuotojas turi teisę naudotis keliomis subsidijomis.

                     (114)

                     Taip pat nagrinėta, ar panaikinus priemones eksporto į Sąjungą apimtis būtų labai didelė.

                     (115)

                     Indija yra didelis peržiūrimojo produkto gamintojas. Remiantis per tyrimą surinktais duomenimis, Indijos gamybos pajėgumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 1 500 000–2 300 000 tonų. Todėl apskaičiuota, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pertekliniai pajėgumai paklausą vidaus rinkoje viršijo maždaug 800–900 tūkst. tonų, o tai yra maždaug 25 % viso Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                     (116)

                     Tokiomis aplinkybėmis labai tikėtina, kad panaikinus priemones peržiūrimojo produkto subsidijuojamo eksporto į Sąjungą apimtis, kuri buvo reikšminga jau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, padidėtų. Todėl Komisija padarė išvadą, kad yra subsidijavimo tęsimosi tikimybė.

               4.   ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

         4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

                     (117)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino dvidešimt vienas Sąjungos gamintojas. Trims iš šių gamintojų atstovauja pareiškėjas. Šis dvidešimt vienas Sąjungos gamintojas sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 6 dalyje. Kaip aprašyta 22 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti trys Sąjungos gamintojai, kurie kartu pagamina maždaug 37 % visos produkcijos Sąjungoje.

                     (118)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonę ir Indijos eksportuojančius gamintojus sieja įvairūs ryšiai, kuriuos būtina atidžiai išnagrinėti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, kiek tai susiję su Sąjungos rinka, minėtų subjektų nesieja jokie komerciniai ar administraciniai ryšiai, todėl nėra jokio pagrindo kurio nors Sąjungos gamintojo nepriskirti Sąjungos pramonei.

                     (119)

                     Be to, atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis teigė, kad vieno atrinkto Sąjungos gamintojo ir jo susijusio eksportuojančio gamintojo Indijoje įtraukimas labai pakenkė tyrimo procesiniam teisėtumui ir galbūt iškreipė dėl žalos Komisijos nustatytus faktus. Pirma, kaip nurodyta 22 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai laikyti tipiškais Sąjungos pramonės gamintojais ir šiuo klausimu jokių pastabų negauta. Antra, ryšys tarp Sąjungos gamintojo ir susijusio eksportuojančio gamintojo nepaveikė Sąjungos gamintojo elgsenos Sąjungos rinkoje, nes, kaip patvirtinta atlikus tyrimą, Sąjungos gamintojo ir eksportuojančio gamintojo verslo sprendimai dėl veiklos Sąjungos rinkoje buvo priimami nepriklausomai. Sąjungos gamintojas sprendimus dėl kainų priėmė atsižvelgdamas į žaliavų kainų svyravimus, pasiūlos ir paklausos raidą, valiutos kurso svyravimus, frachto sąnaudas ir kitas Sąjungos rinkai būdingas tendencijas, kaip antai tekstilės pramonėje susiklosčiusias sąlygas. Todėl Komisija laikėsi nuomonės, kad Sąjungos gamintojo elgsenai nedarė poveikio jo ryšys su eksportuojančiu gamintoju. Galiausiai Komisija pažymėjo, kad nei šios suinteresuotosios šalies tvirtinimas, nei pats tyrimas neatskleidė jokių elementų, per šį tyrimą nustatytus faktus iškraipančių dėl to, kad šis Sąjungos gamintojas buvo įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį. Atsakydama Komisija primena, kad pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje yra nuostata, kuria leidžiama („gali būti“) į Sąjungos pramonės apibrėžtį neįtraukti vidaus gamintojų, kai jie yra susiję su eksportuojančiais gamintojais, tačiau ja Komisija neįpareigojama to daryti. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

               4.2.   Sąjungos suvartojimas

                     (120)

                     Komisija Sąjungos suvartojimą apskaičiavo susumavusi:

                                 i)

                                 atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo apimtį, nustatytą patikrinus klausimyno atsakymus;

                                 ii)

                                 neatrinktų Sąjungos bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo apimtį, nustatytą remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis;

                                 iii)

                                 importo iš nagrinėjamosios šalies ir iš visų kitų trečiųjų šalių apimtį, nustatytą remiantis Eurostato duomenimis.

                     (121)

                     Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

                        2 lentelė

                        Sąjungos suvartojimas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                                 3 066 080

                                 3 367 935

                                 3 541 644

                                 3 594 779

                                 3 529 250

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    110

                                    116

                                    117

                                    115

                                    Šaltinis: atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą, pareiškėjo pateikta informacija, Eurostatas.

                     (122)

                     Remiantis šiais duomenimis, per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas padidėjo 15 %.

               4.3.   Importas iš Indijos

         4.3.1.   Apimtis ir rinkos dalis

                     (123)

                     Importo iš Indijos apimtis grindžiama Eurostato statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 119 konstatuojamojoje dalyje.

                        3 lentelė

                        Importo apimtis ir rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Indija

                                 Importo apimtis (tonomis)

                                 32 220

                                 39 235

                                 134 550

                                 162 913

                                 156 675

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    122

                                    418

                                    506

                                    486

                                 Rinkos dalis

                                 1,1 %

                                 1,2 %

                                 3,8 %

                                 4,5 %

                                 4,4 %

                                    Šaltinis: Eurostatas.

                     (124)

                     Importo iš Indijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo beveik penkis kartus ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 156 675 tonas, o tai sudarė 4,4 % Sąjungos rinkos dalies.

               4.3.2.   Kainos ir priverstinis kainų mažinimas

                     (125)

                     Importo į Sąjungą iš Indijos vidutinės kainos raida:

                        4 lentelė

                        Importo kaina

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Indija

                                 Importo kainos (EUR/t)

                                 1 063

                                 811

                                 776

                                 897

                                 916

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    76

                                    73

                                    84

                                    86

                                    Šaltinis: Eurostatas.

                     (126)

                     Vidutinė importo iš Indijos kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 14 %. Konkrečiau, per 2014–2016 m. ji sumažėjo 27 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl išaugo. Šį kainų augimą lėmė padidėjusi PET paklausa, nes buvo uždarytos kelios skirtingose pasaulio šalyse veikusios gamybos linijos, be to, augo PET, kaip pakavimo medžiagos, populiarumas.

                     (127)

                     Priverstinį kainų mažinimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

                     (128)

                     atrinktų Sąjungos gamintojų vidutines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

                     (129)

                     iš Indijos bendradarbiaujančių gamintojų importuojamų produktų atitinkamas vidutines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas), įskaitant kompensacinį muitą, ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į išlaidas po importo.

                     (130)

                     Lygintos to paties prekybos lygio kainos, prireikus tinkamai pakoreguotos, atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Priverstinio kainų mažinimo peržiūros laikotarpiu jis nerodė. Tačiau atėmus taikytą kompensacinį muitą, dviejų Indijos bendradarbiaujančių gamintojų importo priverstinio kainų mažinimo skirtumas sudarė 1,7 % ir 7,1 % arba vidutiniškai 3 %.

               4.3.3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

                     (131)

                     Importo apimtis ir vidutinė importo iš visų kitų trečiųjų šalių kaina buvo grindžiamos Eurostato statistiniais duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 120 konstatuojamojoje dalyje.

                        5 lentelė

                        Importo apimtis ir rinkos dalis (visos kitos trečiosios šalys)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Visos kitos trečiosios šalys

                                 Importo apimtis

                                 726 310

                                 535 848

                                 539 301

                                 617 620

                                 668 050

                                    Indeksas

                                    100

                                    74

                                    74

                                    85

                                    92

                                 Rinkos dalis

                                 23,7 %

                                 15,9 %

                                 15,2 %

                                 17,2 %

                                 18,9 %

                                 Vidutinė kaina

                                 1 024

                                 939

                                 849

                                 939

                                 949

                                    Indeksas

                                    100

                                    92

                                    83

                                    92

                                    93

                                 Korėja

                                 Importo apimtis

                                 255 597

                                 205 421

                                 219 952

                                 190 640

                                 202 442

                                    Indeksas

                                    100

                                    80

                                    86

                                    75

                                    79

                                 Rinkos dalis

                                 8,3 %

                                 6,1 %

                                 6,2 %

                                 5,3 %

                                 5,7 %

                                 Vidutinė kaina

                                 1 032

                                 934

                                 844

                                 939

                                 960

                                    Indeksas

                                    100

                                    90

                                    82

                                    91

                                    93

                                 Turkija

                                 Importo apimtis

                                 31 582

                                 108 757

                                 133 464

                                 125 556

                                 120 171

                                    Indeksas

                                    100

                                    344

                                    423

                                    398

                                    381

                                 Rinkos dalis

                                 1,0 %

                                 3,2 %

                                 3,8 %

                                 3,5 %

                                 3,4 %

                                 Vidutinė kaina

                                 1 090

                                 950

                                 879

                                 975

                                 991

                                    Indeksas

                                    100

                                    87

                                    81

                                    89

                                    91

                                 Kinija

                                 Importo apimtis

                                 25 017

                                 19 239

                                 7 347

                                 79 652

                                 109 969

                                    Indeksas

                                    100

                                    77

                                    29

                                    318

                                    440

                                 Rinkos dalis

                                 0,8 %

                                 0,6 %

                                 0,2 %

                                 2,2 %

                                 3,1 %

                                 Vidutinė kaina

                                 996

                                 895

                                 748

                                 869

                                 881

                                    Indeksas

                                    100

                                    90

                                    75

                                    87

                                    88

                                 Kitos trečiosios šalys

                                 Importo apimtis

                                 414 114

                                 202 431

                                 178 538

                                 221 772

                                 235 468

                                    Indeksas

                                    100

                                    49

                                    43

                                    54

                                    57

                                 Rinkos dalis

                                 13,5 %

                                 6,0 %

                                 5,0 %

                                 6,2 %

                                 6,7 %

                                 Vidutinė kaina

                                 1 015

                                 941

                                 836

                                 944

                                 951

                                    Indeksas

                                    100

                                    93

                                    82

                                    93

                                    94

                     (132)

                     Nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio importo iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis sumažėjo 8 % – nuo 726 310 tonų 2014 m. iki 668 050 tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Importo iš visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sudarė 15,2–23,7 %.

                     (133)

                     Vidutinė importo iš visų kitų trečiųjų šalių kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 7 %. Konkrečiau, per 2014–2016 m. ji sumažėjo 17 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vėl padidėjo.

                     (134)

                     Daugiausia importuota iš Korėjos (5,7 % rinkos dalies peržiūros tiriamuoju laikotarpiu), Turkijos (3,4 % rinkos dalies peržiūros tiriamuoju laikotarpiu) ir Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) (3,1 % rinkos dalies peržiūros tiriamuoju laikotarpiu). Importo iš Korėjos apimtis buvo stabili, o jo kainos artimos Sąjungos pramonės kainoms nagrinėjamuoju laikotarpiu. Importo iš Turkijos ir Kinijos apimtis smarkiai išaugo. Importo iš Turkijos kainos buvo didesnės už Sąjungos pramonės kainas, o importo iš Kinijos kainos – nuosekliai mažesnės už Sąjungos pramonės kainas.

                     (135)

                     Galiausiai, importo iš likusių, pirma nepaminėtų trečiųjų šalių apimtis nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sumažėjo net 43 %. Jų rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 6,8 procentinio punkto – nuo 13,5 % 2014 m. iki 6,7 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Importo iš šių šalių kainos vidutiniškai buvo didesnės nei importo iš Indijos kainos, išskyrus 2014 m.

               4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         4.4.1.   Bendrosios pastabos

                     (136)

                     Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalį Komisija įvertino visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjusius įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (137)

                     Kaip minėta 22 konstatuojamojoje dalyje, nustatant galimą žalą Sąjungos pramonei vykdyta atranka.

                     (138)

                     Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Su visa Sąjungos pramone susijusius makroekonominius rodiklius Komisija įvertino remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, sutikrintais su kelių Sąjungos gamintojų informacija, pateikta prieš inicijuojant tyrimą, ir atrinktų Sąjungos gamintojų patikrintais klausimyno atsakymais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais ir patikrintais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                     (139)

                     Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijavimo normos ir atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo.

                     (140)

                     Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, laikotarpio pabaigos atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

               4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

         (c)
               Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (141)

                     Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        6 lentelė

                        Sąjungos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Gamybos apimtis (tonomis)

                                 2 392 313

                                 2 879 296

                                 2 963 309

                                 2 907 255

                                 2 751 726

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    120

                                    124

                                    122

                                    115

                                 Gamybos pajėgumai (tonomis)

                                 2 952 163

                                 3 351 713

                                 3 368 849

                                 3 323 079

                                 3 110 887

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    114

                                    114

                                    113

                                    105

                                 Pajėgumų naudojimas

                                 81 %

                                 86 %

                                 88 %

                                 87 %

                                 88 %

                                    Šaltinis: pareiškėjo pateikta informacija, patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (142)

                     Nuo 2014 m. iki 2016 m. gamybos apimtis išaugo 24 %, tuomet nuo 2016 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sumažėjo 7 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį ji iš viso padidėjo 15 %.

                     (143)

                     Nuo 2014 m. iki 2016 m. gamybos pajėgumai išaugo 14 %, tuomet nuo 2016 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sumažėjo 8 %. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumai padidėjo 5 %.

                     (144)

                     Kadangi gamybos apimtis padidėjo labiau nei gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 7 procentiniais punktais.

               (d)
               Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                     (145)

                     Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        7 lentelė

                        Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Pardavimo Sąjungoje apimtis (tonomis)

                                 2 098 165

                                 2 552 508

                                 2 649 449

                                 2 591 694

                                 2 510 569

                                    Indeksas (2012 m. = 100)

                                    100

                                    122

                                    126

                                    124

                                    120

                                 Rinkos dalis

                                 68,4 %

                                 75,8 %

                                 74,8 %

                                 72,1 %

                                 71,1 %

                                    Šaltinis: pareiškėjo pateikta informacija, patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (146)

                     Nuo 2014 m. iki 2016 m. visas Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje išaugo 26 %, tuomet nuo 2016 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sumažėjo 5 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu jis padidėjo 20 %, labiau nei tuo pačiu laikotarpiu didėjo suvartojimas (+15 %). Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 2,7 procentinio punkto. Konkrečiau, 2015 m. ji padidėjo 7,4 procentinio punkto, o tuomet laipsniškai mažėjo iki 71,10 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                     (147)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų uždarasis pardavimas sudarė nuo 5 % iki 7,5 % rinkos dalies. Dėl kainų lygio – nustatyta, kad susijusio ir nesusijusio pardavimo kainos buvo panašios. Dėl šių priežasčių padaryta išvada, kad atskirai nagrinėti uždarojo pardavimo poveikio nereikia.

               (e)
               Augimas

                     (148)

                     Nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio Sąjungos suvartojimas padidėjo 15 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 20 %, o tai nulėmė 2,7 procentinio punkto rinkos dalies padidėjimą.

               (f)
               Užimtumas ir našumas

                     (149)

                     Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        8 lentelė

                        Sąjungos gamintojų užimtumas ir našumas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Darbuotojų skaičius

                                 1 421

                                 1 340

                                 1 317

                                 1 310

                                 1 319

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    94

                                    93

                                    92

                                    93

                                 Našumas (tonomis darbuotojui)

                                 1 684

                                 2 148

                                 2 249

                                 2 219

                                 2 087

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    128

                                    134

                                    132

                                    124

                                    Šaltinis: pareiškėjo pateikta informacija, patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (150)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės užimtumas sumažėjo 7 %.

                     (151)

                     Padidėjus gamybai (15 %) ir sumažėjus užimtumui, našumas per tą patį laikotarpį padidėjo 24 %.

               (g)
               Subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio subsidijavimo

                     (152)

                     Nustatyti su PET importu iš Indijos į Sąjungą siejamų subsidijų skirtumai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo didesni už de minimis lygį. Kartu importo iš Indijos lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo beveik penkis kartus ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 4,2 % Sąjungos suvartojimo. Todėl Indijos faktinio subsidijų skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei negali būti laikomas nereikšmingu.

               4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

         (a)
               Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

                     (153)

                     Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        9 lentelė

                        Vidutinės pardavimo Sąjungoje kainos ir vieneto sąnaudos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR/t)

                                 1 037

                                 926

                                 841

                                 964

                                 963

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    89

                                    81

                                    93

                                    93

                                 Vieneto gamybos sąnaudos
                                 (EUR/t)

                                 1 087

                                 932

                                 839

                                 936

                                 943

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    86

                                    77

                                    86

                                    87

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (154)

                     Sąjungos pramonės vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina laikotarpiu nuo 2014 m. iki 2016 m. sumažėjo 19 %, tuomet iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos padidėjo 14 % ir pasiekė 963 EUR už toną. Nuo 2017 m. šį kainų augimą lėmė padidėjusi PET paklausa, nes buvo uždarytos kelios skirtingose pasaulio šalyse veikusios gamybos linijos, be to, augo PET, kaip alternatyvios pakavimo medžiagos, populiarumas.

                     (155)

                     Vidutinės Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos mažėjo didesniu mastu: 23 % nuo 2014 m. iki 2016 m., tuomet iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos padidėjo 12 %. Pagrindinis veiksnys, daręs poveikį vieneto gamybos sąnaudų mažėjimui, buvo sumažėjusi žaliavų kaina (22).

               (b)
               Darbo sąnaudos

                     (156)

                     Vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        10 lentelė

                        Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR darbuotojui)

                                 58 466

                                 57 511

                                 62 935

                                 60 855

                                 59 934

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    98

                                    108

                                    104

                                    103

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (157)

                     Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 3 %.

               (c)
               Laikotarpio pabaigos atsargos

                     (158)

                     Atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        11 lentelė

                        Laikotarpio pabaigos atsargos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos

                                 45 042

                                 37 339

                                 51 941

                                 48 648

                                 34 139

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    83

                                    115

                                    108

                                    76

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

                                 5 %

                                 4 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 3 %

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (159)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 24 %. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu atsargų lygis sudarė apie 3 % jų gamybos.

               (d)
               Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

                     (160)

                     Pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        12 lentelė

                        Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 PTL

                                 Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

                                 – 4,2 %

                                 – 0,3 %

                                 – 0,6 %

                                 3,0 %

                                 3,7 %

                                 Pinigų srautas (EUR)

                                 54 520 838

                                 20 681 479

                                 16 077 625

                                 46 069 828

                                 61 135 843

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    38

                                    29

                                    84

                                    112

                                 Investicijos (EUR)

                                 14 343 485

                                 4 307 874

                                 7 853 405

                                 22 224 623

                                 21 729 502

                                    Indeksas (2012 m. = 100)

                                    100

                                    30

                                    55

                                    155

                                    151

                                 Investicijų grąža

                                 – 11,8 %

                                 0,3 %

                                 – 0,6 %

                                 9,7 %

                                 12,0 %

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (161)

                     Komisija Sąjungos pramonės pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Sąjungos pramonės pelningumas nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki 2016 m. buvo neigiamas, vėliau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu didėjo ir pasiekė 3,7 %. Tačiau jis buvo daug mažesnis už 7 % tikslinį pelną, nustatytą per pradinį peržiūros tyrimą (23).

                     (162)

                     Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojo gebėjimas pačiam finansuoti savo veiklą. Grynasis pinigų srautas nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki 2016 m. mažėjo, o nuo 2017 m. ėmė didėti. Per nagrinėjamąjį laikotarpį jis padidėjo 12 %. Didėjimą daugiausia paveikė gautas pelnas.

                     (163)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės metinis investicijų į peržiūrimąjį produktą srautas ėmė didėti tik nuo 2017 m., kai pelningumo lygis tapo teigiamas. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu investicijos pasiekė 21 milijoną EUR, ir tai sudarė 9 % viso su nagrinėjamuoju produktu siejamo grynojo turto. Investicijos buvo susijusios su technine priežiūra, pajėgumų didėjimu ir gamybos įrenginių efektyvumu.

                     (164)

                     Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža iš panašaus produkto gamybos ir pardavimo ėmė didėti tik nuo 2017 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 12,0 %.

               4.4.4.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

                     (165)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad makro lygmens pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo ir kad šią teigiamą tendenciją galima paaiškinti pirmiausia padidėjusiu suvartojimu (+15 % nagrinėjamuoju laikotarpiu), leidusiu Sąjungos pramonei padidinti pardavimo apimtį, gamybos apimtį ir rinkos dalį.

                     (166)

                     Be to, tyrimas parodė, kad mikro lygmens pramonės padėtis pagerėjo tik per paskutiniuosius penkiolika nagrinėjamojo laikotarpio mėnesių – nuo 2017 m. iki 2018 m. kovo pabaigos. Šį teigiamą pokytį daugiausia lėmė didesnė paklausa Sąjungos rinkoje ir didesnis atotrūkis tarp PET ir žaliavų kainų.

                     (167)

                     Atsižvelgiant į minėtus pokyčius galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė atsigavo tik visai neseniai ir tik iš dalies. Nors peržiūros tiriamuoju laikotarpiu materialinės žalos ji nepatyrė, jos padėtis vis dar pažeidžiama.

                     (168)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad dvidešimties metų senumo priemonės nebeturėtų būti taikomos, nes jomis buvo siekiama apsaugoti pramonę, kurios sudėtis skyrėsi nuo per pradinį tyrimą tirtos pramonės. Be to, po faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis pabrėžė, kad priemonių taikymo išplėtimas lėmė nepagrįstą naujų rinkos dalyvių (daugiausia iš ES nepriklausančių šalių) apsaugą ir iškreipė sąžiningą konkurenciją.

                     (169)

                     Atsakant į šį tvirtinimą pažymima, kad kompensacinėmis priemonėmis nuo Indijos kilmės subsidijuojamo importo į Sąjungą siekiama apsaugoti visą Sąjungos pramonę, nepriklausomai nuo Sąjungoje veikiančių rinkos dalyvių kilmės. Todėl Sąjungos pramonės sudėtis neturi lemiamos reikšmės. Tikslas yra tokią vidaus pramonę apsaugoti nuo nesąžiningo subsidijavimo. Be to, žalos nustatymo elementai, nurodyti 138–140 konstatuojamosiose dalyse ir grindžiami pagrindinio reglamento 18 straipsnio 2 dalimi, galioja visai Sąjungos pramonei ir yra tokie patys bet kuriam antisubsidijų tyrimui. Kadangi buvo nustatyta, kad peržiūros laikotarpiu tie elementai egzistavo, šių šalių argumentas turėjo būti atmestas.

               4.4.5.   Išvada

                     (170)

                     167 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nepatyrė materialinės žalos, tačiau tebėra pažeidžiama, kaip matyti iš pelningumo, kuris buvo daug mažesnis už tikslinį pelną, nustatytą per pradinį tyrimą. Komisija priminė, kad PET yra laikomas vartojimo preke ir kad jo rinka yra labai jautri kainoms. Dėl šios priežasties Sąjungos pramonė negali padidinti savo kainų nerizikuodama prarasti pardavimo apimties, kuri yra būtina, kad nedidėtų ir būtų konkurencingesnės pastoviosios sąnaudos už toną.

                     (171)

                     Atskleidus faktus kelios suinteresuotosios šalys nurodė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nepatyrė materialinės žalos dėl subsidijuojamo importo iš Indijos.

                     (172)

                     Atsakant į šį tvirtinimą reikėtų pažymėti, kad jis nesiskiria nuo išvados, kurią Komisija padarė 170 konstatuojamojoje dalyje, t. y. kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nepatyrė materialinės žalos dėl Indijos kilmės subsidijuojamo importo. Tačiau Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės padėtis tebėra pažeidžiama.

                     (173)

                     Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės padėtis negali būti laikoma pažeidžiama, nes nėra rodiklių, patvirtinančių išvadą, kad pramonės padėtis yra pažeidžiama ir kad jai būtina apsauga nuo nežymaus importo iš Indijos, kad būtų išvengta materialinės žalos.

                     (174)

                     Kaip minėta 150 konstatuojamojoje dalyje, užimtumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama (– 7 %) ir Sąjungos pramonės mikro lygmens padėtis pagerėjo tik per paskutiniuosius penkiolika nagrinėjamojo laikotarpio mėnesių, t. y. nuo 2017 m. iki 2018 m. kovo pabaigos. Kartu pelningumas, kaip minėta 161 konstatuojamojoje dalyje, per visą nagrinėjamąjį laikotarpį išliko daug mažesnis už tikslinį pelną. Be to, kaip nurodyta 146 konstatuojamojoje dalyje, nors Sąjungos pramonės rinkos dalis 2015 m. padidėjo iki 74,8 %, tačiau iki peržiūros tiriamojo laikotarpio ji nuolat mažėjo ir sudarė 71,1 %, o Indijos importo rinkos dalis augo. Tuo remiantis negalima nekreipti dėmesio į pažeidžiamą Sąjungos pramonės padėtį. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

                     (175)

                     Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat išnagrinėjo, ar yra tikimybė, kad žala, kurią iš pradžių darė subsidijuojamas importas iš Indijos, pasikartos, jei priemonės būtų panaikintos.

               4.5.   Žalos pasikartojimo tikimybė

         4.5.1.   Įvadinė pastaba

                     (176)

                     Norint nustatyti žalos pasikartojimo tikimybę, jeigu priemonės būtų panaikintos, analizuoti šie veiksniai: a) Sąjungos rinkos patrauklumas, b) gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Indijoje, c) tikėtinas importo iš Indijos kainų lygis, jei nebūtų kompensacinių priemonių, ir d) prekybos ribojamųjų priemonių taikymas iš Indijos eksportuojamam PET kitose trečiosiose šalyse.

               (a)
               Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (177)

                     Sąjungos rinka yra patraukli dėl dydžio ir kainų. Remiantis turima informacija, Sąjungos rinka yra trečia pagal dydį rinka pasaulyje, kurioje naudojamas PET. Ji taip pat yra pirmoji Indijos kilmės PET eksporto paskirties vieta. Sąjungos rinkos patrauklumą patvirtina ir padidėjęs PET importas iš Indijos, kuris, nepaisant galiojančių kompensacinių priemonių, išaugo daugiau nei keturis kartus po to, kai 2013 m. Indijai nebuvo atnaujintas antidempingo muitų taikymas (24). Atsižvelgiant į tai, kad PET yra labai konkurencingoje rinkoje parduodamas vartojimo produktas, taip pat reikėtų pažymėti, kad iš Indijos į Sąjungą importuojamo PET kainos yra šiek tiek didesnės už importo į kitas trečiąsias šalis kainas, tačiau vis tiek mažesnės už ES pramonės pardavimo kainas (25). Tai rodo, kad Sąjungos rinka yra patraukli Indijos peržiūrimojo produkto eksportuotojams.

                     (178)

                     Vienas Indijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskritai paklausa auga ir kad ES rinka, vertinant pagal paklausą, nėra pati didžiausia. Jis taip pat teigė veiklą vykdantis ir kitose rinkose, kurioms būdinga didesnė PET pakuočių paklausos augimo trajektorija ir didesnis pelningumas. Nors tvirtinimas, kad ES rinka yra tik trečia, neginčijamas, tačiau atliekant žalos pasikartojimo tikimybės analizę neapsiribojama konkrečia vieno atskiro eksportuojančio gamintojo padėtimi ir tiriami visi Indijos eksportuojantys gamintojai. Tuo remiantis padaryta išvada, kad Sąjungos rinka tebėra labai patraukli dėl jos dydžio ir kainų. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

               (b)
               Indijos turimi gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

                     (179)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Indijos gamybos pajėgumai gerokai padidėjo ir 2017 m. pabaigoje buvo apie 1 860 tūkst. tonų, o PET paklausa Indijoje tais metais tesiekė apie 937 tūkst. tonų (26). Manoma, kad Indijos pramonė toliau didins savo pajėgumus, netolimoje ateityje išlaikydama maždaug 800–900 tūkst. tonų atotrūkį tarp vidaus suvartojimo ir gamybos pajėgumų, kurie gali būti panaudoti eksportui. Tokie pertekliniai pajėgumai, kurie gali būti panaudoti eksportui, turi būti laikomi reikšmingais, nes sudaro maždaug 25 % dabartinio Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

               (c)
               Tikėtinas importo iš Indijos kainų lygis, jei nebūtų kompensacinių priemonių

                     (180)

                     Kaip nurodyta 130 konstatuojamojoje dalyje, jei nebūtų kompensacinių muitų, Indijos importo kainos Sąjungos pardavimo kainas priverstinai sumažintų 1,7–7,1 %. Tai tikėtino importo iš Indijos kainų lygio, jeigu priemonės būtų panaikintos, rodiklis. Be to, nors Indijos importas į Sąjungą buvo palyginti nedidelis, jo skverbties norma nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo gana didelė, nes šio importo apimtis padidėjo beveik penkis kartus, kaip nurodyta 124 konstatuojamojoje dalyje.

                     (181)

                     Tuo remiantis Sąjungos pramonė veikiausiai susidurs su didele importo iš Indijos subsidijuojamomis kainomis, kurios yra mažesnės už jos vidutines kainas, apimtimi, dėl to jos ekonominė padėtis vėl pablogėtų. Taigi, jei Indijai taikomos priemonės būtų panaikintos, materialinė žala veikiausiai pasikartotų.

                     (182)

                     Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis teigė, kad prielaida, jog, panaikinus Indijai taikomas priemones, importo iš Indijos kainos savaime sumažės dabartinio kompensacinio muito dydžio suma, yra nederamas sudėtingos rinkos dinamikos supaprastinimas. Pirma, Komisija pažymi, kad ši šalis neišplėtojo savo teiginio ir nepaaiškino, kas ta rinkos dinamika ir kaip ji iš tikrųjų paveiktų importo kainas, be to, nepasiūlė ji ir priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti tinkamos importo kainos. Komisija taip pat pažymi, kad nustatant tikėtiną peržiūrimojo produkto kainų lygį, jeigu priemonės būtų panaikintos, yra įprasta atsižvelgti į peržiūrimojo produkto importo kainą ES peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Be to, atsižvelgiant į tai, kad PET yra vartojimo produktas, taip pat į importo dalį ir rinkos dalyvių skaičių, laikoma, kad PET rinka Europos Sąjungoje yra konkurencinga ir kad tokie yra tikėtini kainų lygiai. Todėl šios šalies argumentas buvo atmestas.

               (d)
               Prekybos ribojamųjų priemonių taikymas iš Indijos eksportuojamam PET kitose trečiosiose šalyse

                     (183)

                     Trečiųjų šalių taikomos prekybos apsaugos priemonės – taip pat rodiklis, kad Indijos eksporto kainodaros politika veikiausiai bus kartojama Sąjungos rinkoje.

                     (184)

                     Pavyzdžiui, prekybos apsaugos priemonės Indijos importui šiuo metu yra taikomos Argentinoje, Brazilijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose (27). Šiose eksporto rinkose Indijai taikomi apribojimai taip pat rodo, kad, leidus nebetaikyti priemonių, Sąjungos rinka veikiausiai taptų tiksline rinka.

                     (185)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Kanados tarptautinės prekybos teismas neseniai panaikino prekybos apsaugos priemones iš Kinijos, Indijos, Omano ir Pakistano importuojamam PET, nurodydamas, kad „Kinijos ir Indijos kilmės arba iš šių šalių eksportuojamų pirmiau minėtų prekių dempingas ir subsidijavimas […] nepadarė žalos ir nekelia žalos grėsmės vidaus pramonei“ (28).

                     (186)

                     Komisija pažymėjo, kad ši Kanados tarptautinės prekybos teismo padaryta išvada yra susijusi tik su Kanados valdžios institucijų atlikto tyrimo faktais ir aplinkybėmis. Faktai, kuriuos atlikdama kitos rinkos antidempingo / antisubsidijų tyrimus kitu metu nustato kita institucija, yra konkrečiai susiję su ta konkrečia rinka ir atitinkama pramonės šaka. Šie nustatyti faktai nesusiję nei su Sąjungos rinka, nei su šiuo peržiūros tyrimu. Todėl šis šalių argumentas turėjo būti atmestas.

                     (187)

                     Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisijos metodas dėl trečiųjų šalių atliekamų tyrimų yra nenuoseklus, nes neigiama Kanados tarptautinės prekybos teismo išvada aiškinta kitaip nei 184 konstatuojamojoje dalyje minėtos esamos priemonės, galiojančios Argentinoje, Brazilijoje ir Jungtinėse Valstijose.

                     (188)

                     Reikėtų pažymėti, jog neabejojama tuo, kad kitose trečiosiose šalyse iš Indijos eksportuojamam PET yra taikomos prekybos ribojamosios priemonės ir kad jomis ribojamas PET eksportas iš Indijos į tas šalis. Kalbant apie tvirtinimus dėl Kanados tarptautinės prekybos teismo išvadų reikėtų pažymėti, kad prekybos apsaugos priemonių tyrimuose Kanados tarptautinės prekybos teismas yra kompetentingas nustatyti vidaus rinkoje daromą žalą, o kompetencija daryti išvadas dėl to, ar Kanadoje vykdomas dempingas ir subsidijavimas, priklauso Kanados pasienio tarnybų agentūrai. Minėtame tyrime Kanados pasienio tarnybų agentūra padarė išvadą, kad importas iš Indijos į Kanadą iš tiesų buvo vykdomas dempingo ir subsidijuojamomis kainomis ir kad dėl jo Kanados vidaus rinkoje buvo priverstinai mažinamos kainos. Tačiau Kanados tarptautinės prekybos teismas nelaikė, kad tokios kainos yra žalingos Kanados vidaus pramonei. Taigi, Kanados tarptautinės prekybos teismo išvados yra susijusios su rinkos ir pramonės padėtimi Kanados rinkoje tuo konkrečiu laikotarpiu, todėl neturi jokios reikšmės vertinant padėtį Sąjungos rinkoje per dabartinio tyrimo PTL. Be to, Kanados pasienio tarnybų agentūros išvada, kad Indijos eksportuotojai tebevykdo eksportą dempingo ir subsidijuojamomis kainomis, galėtų būti svarbus elementas vertinant Indijos eksportuotojų kainodaros politikos sąžiningumą, kartu su visais kitais elementais, į kuriuos atsižvelgiama atliekant tyrimą dėl tikėtinos jų kainodaros politikos, jeigu priemonės būtų panaikintos. Todėl šios šalies argumentas buvo atmestas.

               4.5.2.   Poveikis Sąjungos pramonei

                     (189)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad importas iš Indijos toliau subsidijuojamas ir nėra požymių, kad ateityje subsidijavimas sumažėtų ar jo visai nebeliktų.

                     (190)

                     Galima pagrįstai tikėtis, kad, jei priemonės būtų panaikintos, dėl 177 konstatuojamojoje dalyje aprašyto Sąjungos rinkos patrauklumo bent dalis šių Indijos nepanaudotų pajėgumų veikiausiai bus (vėl) nukreipta į Sąjungos rinką.

                     (191)

                     181 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Indijos eksportuojantys gamintojai į Sąjungą veikiausiai eksportuos didelius peržiūrimojo produkto kiekius ir kad šis eksportas bus vykdomas subsidijuojamomis kainomis.

                     (192)

                     Kalbant apie apimtį, labai tikėtina, kad Indijos eksportuojantys gamintojai dar labiau padidins savo rinkos dalį, perimdami ją iš Sąjungos pramonės, todėl iš karto sumažės Sąjungos pramonės pardavimo apimtis ir padidės jos vieneto pastoviosios sąnaudos. Galima teigti, kad PET pramonė yra kapitalui imli pramonė, nes joje būtina palaikyti tam tikrą gamybos apimtį, kad pernelyg nedidėtų pastoviosios sąnaudos. Pastoviųjų sąnaudų padidėjimas sumažėjus gamybai ir pardavimui neigiamai paveiks pelningumą. Taigi, Sąjungos pramonės pelningumas (kuris pagerėjo tik 2017 m. ir kuris 2017 m. bei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vis dar buvo daug mažesnis už tikslinį lygį) ir jos ekonominė padėtis apskritai bus neigiamai paveikti, o materialinė žala pasikartos. Be to, Sąjungos pramonei būtų užkirstas kelias investuoti į perdirbtą PET, kaip skatinama Europinėje plastikų strategijoje (29).

                     (193)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, kad panaikinus priemones Indijos importo daroma žala pasikartos.

                     (194)

                     Indijos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai teigė, kad žalos pasikartojimas, jeigu priemonės baigtų galioti, šiuo atveju yra mažai tikėtinas dėl Sąjungos pramonės struktūros (koncentracijos ir vertikaliosios integracijos) ir, visų pirma, dėl tam tikrų gamintojų grupių, kontroliuojančių keletą gamintojų, dominuojančios padėties Sąjungos rinkoje. Atsakydama į šį argumentą Komisija pažymėjo, kad, pirma, Sąjungos rinka yra atvira rinka, kurioje veikia keli minėtoms grupėms nepriklausantys gamintojai. Be to, tai konkurencinga rinka, kurioje importas sudaro daugiau kaip 20 % rinkos dalies ir didėja konkurencija dėl naujų rinkos dalyvių, kaip antai Kinijos ir Turkijos, kurios per nagrinėjamąjį laikotarpį užėmė daugiau kaip 6 % rinkos dalies. Antra, koncentracija yra būdingas šio tipo verslo bruožas, nes šis verslas pagrįstas plataus vartojimo produktu, kuris dėl konkurencijos priklauso nuo masto ekonomijos. Trečia, nenustatyta, kad Sąjungos rinkoje būtų vadinamoji kaina lyderė. Atsižvelgiant į tai, šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (195)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad išvada, jog Indijos eksporto pajėgumai gali būti nukreipti į Sąjungos rinką mažomis kainomis, yra nepagrįsta, nes paklausa Indijos vidaus rinkoje didėja ir tikimasi, kad ji toliau didės. Be to, žalos pasikartojimo pavojus mažėja dėl PET paklausos augimo visame pasaulyje, visų pirma Azijos ir Ramiojo vandenyno regione.

                     (196)

                     Iš šio tyrimo išvadų matyti, kad planuojamas Indijos pajėgumų augimas rodo, kad gamybos pajėgumai viršys paklausą vidaus rinkoje. Be to, remiantis nustatytais faktais, aprašytais 177, 183 ir 184 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos rinka tebėra patraukli dėl jos dydžio ir kainų. Todėl tikėtina, kad, leidus nebetaikyti kompensacinių priemonių, iš Indijos į Sąjungos rinką bus nukreipti dideli subsidijuojamo importo kiekiai mažesne nei vidutinė Sąjungos pramonės kaina. Todėl šie šalių argumentai turėjo būti atmesti.

                     (197)

                     Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis teigė, kad importas iš Indijos nepadarė ir, veikiausiai, nepadarys žalos Sąjungos pramonei, jeigu priemonės būtų panaikintos, nes Indijos kilmės PET importas į ES rinką buvo ir bus nedidelis. Ji taip pat teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu PET importas iš Indijos didėjo daug lėčiau nei Sąjungos suvartojimas, o 2018 m. sumažėjo. Be to, ji teigė, kad importo iš Indijos kaina buvo palyginti didelė ir didesnė nei importo iš Kinijos kaina.

                     (198)

                     Dėl PET importo iš Indijos apimties ir kainų, kaip nurodyta 124 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indijos apimtis padidėjo beveik penkis kartus, jo užimama rinkos dalis labai išaugo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 156 675 tonas. Tai buvo didžiausias kiekis nuo tada, kai nustatytos pradinės priemonės. Taigi importo apimtis didėjo žymiai sparčiau nei Sąjungos suvartojimas. Be to, kadangi nagrinėjamasis laikotarpis apėmė tik vieną 2018 m. ketvirtį, ir nesant 2018 m. suvartojimo duomenų, nebuvo galima daryti išvadų remiantis importo apimtimi po nagrinėjamojo laikotarpio. Tyrimas taip pat parodė, kad importas iš Indijos buvo toliau subsidijuojamas ir per peržiūros tiriamąjį laikotarpį ir kad importo iš Indijos kainos, atėmus taikomą kompensacinį muitą, vidutiniškai 3 % priverstinai sumažintų Sąjungos pramonės kainas (žr. 130 konstatuojamąją dalį). Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas.

               5.   SĄJUNGOS INTERESAI

                     (199)

                     Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Indijai taikant galiojančias kompensacines priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, Sąjungos žaliavų tiekėjų, importuotojų ir naudotojų interesus.

                     (200)

                     Primenama, kad atliekant pradinius tyrimus laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams.

                     (201)

                     Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnio 2 dalį.

                     (202)

                     Tuo remdamasi Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl subsidijavimo ir žalos pasikartojimo tikimybės, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad toliau taikant galiojančias priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

               5.1.   Sąjungos pramonės interesai

                     (203)

                     Tolesnis kompensacinių priemonių taikymas importui iš Indijos padėtų Sąjungos pramonei tęsti investicijas, visų pirma investicijas, susijusias su Europine plastikų, ypač perdirbto PET, strategija. Toliau taikant priemones taip pat pagerėtų neseniai pasitaisiusi Sąjungos pramonės ekonominė padėtis, nes Sąjungos pramonei nebetektų susidurti su didele subsidijuojamo importo iš Indijos, priverstinai mažinančio Sąjungos pramonės pardavimo kainas, apimtimi.

                     (204)

                     Atitinkamai daroma išvada, kad tolesnis kompensacinių priemonių taikymas Indijai atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

               5.2.   Sąjungos žaliavų tiekėjų interesai

                     (205)

                     Pagrindinė peržiūrimojo produkto gamybos žaliava yra gryninta tereftalio rūgštis (PTA). Atliekant tyrimą klausimyno atsakymus pateikė ir bendradarbiavo vienas žaliavų tiekėjas. Jis pritarė tolesniam priemonių taikymui.

                     (206)

                     Kadangi PTA Sąjungoje naudojamas tik PET gamybai, pagrįstai manoma, kad PTA gamintojai labai priklauso nuo PET pramonės.

               5.3.   Importuotojų, prekiautojų ir naudotojų interesai

                     (207)

                     Atliekant šią peržiūrą klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas nesusijęs importuotojas, prekiautojas ir (arba) naudotojas. Septyniolika nesusijusių importuotojų / naudotojų ir viena naudotojų asociacija prieštaravo tolesniam priemonių taikymui teigdami, kad jomis būtų ribojamas PET tiekimas normaliomis rinkos kainomis ir būtų pakenkta Sąjungos tolesnės gamybos grandies pramonės, kurioje dirba daug daugiau žmonių nei PET pramonėje, konkurencingumui. Jie teigė, kad PET Sąjungoje pagaminama nepakankamai ir kad PET importas iš kitų trečiųjų šalių yra ribotas, nes 2017 m. gruodžio mėn. iš Kinijos importuojamam PET nustačius antidempingo priemones dalis importo iš Korėjos ir Indonezijos yra nukreipiama į Japoniją.

                     (208)

                     Po faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys pakartojo savo tvirtinimą, kad tolesnės gamybos grandies naudotojams yra būtina galimybė lanksčiai apsirūpinti medžiagomis įsigyjant jų iš įvairių šaltinių, kad PET Europos Sąjungoje pagaminama nepakankamai ir kad importo į Sąjungą iš visų kitų trečiųjų šalių apimtis nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sumažėjo 8 % (tokia išvada padaryta ir 132 konstatuojamojoje dalyje). Šios šalys taip pat teigė, kad pastarojo meto PET importo iš Indijos padidėjimą lėmė PET prekybos srautų persiskirstymas visame pasaulyje, pvz., Korėjos medžiagas pelningiau tapo parduoti Japonijoje.

                     (209)

                     Atsakant į šį argumentą reikėtų pažymėti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė veikė išnaudodama 88 % savo gamybos pajėgumų, o nagrinėjamuoju laikotarpiu savo gamybos pajėgumus padidino. Taigi ji turi pakankamai nepanaudotų pajėgumų, kad galėtų padengti daugiau kaip 85 % viso dabartinio PET vidaus suvartojimo Sąjungoje. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Indijos tebebuvo vykdomas ir jis augo (žr. 124 konstatuojamąją dalį). Taip pat buvo galima įsigyti iš kitų šalių importuojamų produktų, kuriems nebuvo taikomos priemonės ir kurie peržiūros tiriamuoju laikotarpiu užėmė nemenką 18,9 % rinkos dalį (žr. 132 konstatuojamąją dalį). Be to, papildomas PET šaltinis PET paklausai Sąjungoje patenkinti bus PET perdirbimo pramonė, kuri taps stipresnė įgyvendinus Europinę plastikų strategiją. Galiausiai, net jei PET eksportas iš Korėjos ir Indonezijos į Japoniją iš tiesų padidėjo po 2017 m., Korėjos ir Indonezijos eksportas į ES vis dar sudarė atitinkamai daugiau kaip 50 % ir 20 % viso jų PET eksporto 2018 m. ir nebuvo požymių, kad bet kokio sumažėjimo nebūtų galima kompensuoti importu iš kitų trečiųjų šalių (30) arba iš pačios Indijos, nes, kaip jau nurodyta 124 konstatuojamojoje dalyje, importo iš Indijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo beveik penkis kartus, o tai reiškia, kad jos užimama Sąjungos rinkos dalis tuo laikotarpiu padidėjo 3,3 procentinio punkto. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Korėjos gamybos ir eksporto apimtis turėtų išlikti stabili (atitinkamai apie 1 100 tūkst. tonų ir 800 tūkst. tonų); gamybos apimtis Indonezijoje taip pat turėtų išlikti stabili (apie 400 tūkst. tonų), o Indonezijos eksporto apimtis galėtų sumažėti, tačiau tik padidėjus vietos paklausai (31).

                     (210)

                     Todėl, net ir taikant Indijai priemones, PET tiekimas Sąjungoje nėra ribotas ir egzistuoja konkurencingos rinkos kainos.

                     (211)

                     Be to, kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad tolesnės gamybos grandies pramonė susiduria su sunkumais bandydama perkelti žaliavų kainų didėjimą, ir pakartojo, kad, vertinant pagal užimtumą ir ekonominį reikšmingumą, tolesnės gamybos grandies pramonės interesai nusveria Sąjungos PET gamintojų interesus. Kaip nurodyta 206 konstatuojamojoje dalyje, nesusiję importuotojai, prekiautojai ir (arba) naudotojai nepateikė šiai peržiūrai skirto klausimyno atsakymų ir atitinkamai nepagrindė tvirtinimo dėl materialinio poveikio jų sąnaudoms. Taigi, nesant pateiktus tvirtinimus pagrindžiančių įrodymų, jie turėjo būti atmesti.

                     (212)

                     Atsižvelgiant į tai ir į išvadas, padarytas per ankstesnius tyrimus, manoma, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio naudotojams ir kad todėl nėra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad toliau Indijai taikant galiojančias priemones būtų pakenkta Sąjungos interesams.

               5.4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

                     (213)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija priėjo prie išvados, kad nėra įtikinamų priežasčių manyti, kad tolesnis galiojančių kompensacinių priemonių taikymas iš Indijos importuojamiems produktams neatitiktų Sąjungos interesų.

               6.   KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

                     (214)

                     Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama toliau taikyti Indijai galiojančias kompensacines priemones. Taip pat buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Į pateiktą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

                     (215)

                     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalimi, importuojamam Indijos kilmės PET taikomos kompensacinės priemonės, nustatytos Tarybos reglamentu (ES) Nr. 461/2013 su pakeitimais, padarytais Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/1468, turėtų būti toliau taikomos.

                     (216)

                     Šiame reglamente konkrečioms bendrovėms nurodytos kompensacinio muito normos taikomos tik šių bendrovių, t. y. konkrečiai paminėtų juridinių asmenų, pagamintam importuojamam peržiūrimajam produktui. Bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas šio reglamento rezoliucinėje dalyje konkrečiai nepaminėtas, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, pagamintam importuojamam peržiūrimajam produktui šios normos negali būti taikomos – jam taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

                     (217)

                     Visi prašymai taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos ar pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant teikiami Komisijai (32) kartu su visa svarbia informacija, visų pirma informacija apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportui, kuriuos lėmė, pvz., minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

                     (218)

                     Atsižvelgiant į Reglamento 2018/1046 (33) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

                     (219)

                     Šis reglamentas atitinka pagal 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę (34),

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 61 00, nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

               2.   Galutinio kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

                           Šalis

                           Bendrovė

                           Muito norma
                           (EUR/t)

                           Papildomas TARIC kodas

                           Indija

                           Futura Polyesters Ltd

                           0

                           A184

                           Indija

                           IVL Dhunseri Petrochem Industries Private Limited

                           18,73

                           C380

                           Indija

                           Pearl Engineering Polymers Ltd

                           74,6

                           A182

                           Indija

                           Reliance Industries Limited

                           29,21

                           A181

                           Indija

                           Senpet Ltd

                           22,0

                           A183

                           Indija

                           Visos kitos bendrovės

                           69,4

                           A999

               3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. liepos 30 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

            (2)  2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2603/2000, įvedantis galutinį kompensacinį muitą ir galutinai surenkantis laikinąjį muitą, įvestą tam tikram importuojamam Indijos, Malaizijos ir Tailando kilmės polietileno tereftalatui, ir nutraukiantis antisubsidinę procedūrą dėl tam tikro Indonezijos, Korėjos Respublikos ir Taivanio kilmės polietileno tereftalato importo (OL L 301, 2000 11 30, p. 1).

            (3)  2005 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1645/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2603/2000, nustatantį galutinį kompensacinį muitą tam tikram importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (OL L 266, 2005 10 11, p. 1).

            (4)  2007 m. vasario 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 193/2007, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (PET) pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 18 straipsnį (OL L 59, 2007 2 27, p. 34).

            (5)  2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1286/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 193/2007, nustatantį galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui, ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 192/2007, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikram, inter alia, Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (OL L 340, 2008 12 19, p. 1).

            (6)  2011 m. rugsėjo 2 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 906/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 193/2007, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui, ir Reglamentas (EB) Nr. 192/2007, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikram, inter alia, Indijos kilmės importuojamam polietileno tereftalatui (OL L 232, 2011 9 9, p. 19).

            (7)  2012 m. birželio 26 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 559/2012, kuriuo baigiama tam tikram importuojamam, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) taikomų kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra (OL L 168, 2012 6 28, p. 6).

            (8)  2013 m. gegužės 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 461/2013, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 137, 2013 5 23, p. 1).

            (9)  2000 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimas 2000/745/EB, kuriuo priimami pasiūlyti įsipareigojimai, susiję su antidempingo ir antisubsidijų tyrimais dėl Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Korėjos Respublikos, Taivano ir Tailando kilmės tam tikro polietileno tereftalato (PET) importo (OL L 301, 2000 11 30, p. 88).

            (10)  2014 m. vasario 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/109/ES, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2000/745/EB, kuriuo priimami pasiūlyti įsipareigojimai, susiję su antidempingo ir antisubsidijų tyrimais dėl tam tikro importuojamo, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) (OL L 59, 2014 2 28, p. 35).

            (11)  2015 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1350, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 461/2013, kuriuo tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 208, 2015 8 5, p. 10).

            (12)  2018 m. spalio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1468, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 461/2013, kuriuo tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 246, 2018 10 2, p. 3).

            (13)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antisubsidijų priemonių galiojimo pabaigą (OL C 279, 2017 8 23, p. 11).

            (14)  Pranešimas apie kompensacinių priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 173, 2018 5 22, p. 9).

            (15)  Pranešimas apie dalinės tarpinės kompensacinių priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui, peržiūros inicijavimą (OL C 111, 2019 3 25, p. 47).

            (16)  http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/formatted-htmls/cs-rulee.

            (17)  [Bus skelbiamos papildomo Indijos oficialiojo leidinio ii dalies 3 skirsnio i poskirsnyje] Indijos Vyriausybės Finansų ministerijos (Pajamų departamentas) pranešimu Nr. 88/2017-CUSTOMS (N.T.). Naujasis Delis, 2017 m. rugsėjo 21 d. Žr. http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2017/cs-nt2017/csnt88-2017.pdf.

            (18)  Cus. Balandžio 20 d. 2001F.NO.605/47/2001-DBK, Indijos Vyriausybės Finansų ministerijos Pajamų departamentas. Deklaracija pagal Sąlyginio apmokestinimo muitu schemos taisyklių 12 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktį (siekiant pasinaudoti sąlyginio apmokestinimo visoms pramonės šakoms taikomomis normomis). Visų pirma žr. pagal 12 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktį teikiamos deklaracijos siekiant pasinaudoti sąlyginio apmokestinimo visoms pramonės šakoms taikomomis normomis 2 ir 3 skirsnius. Paskelbta http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus.

            (19)  2015 m. lapkričio 16 d. Indijos Vyriausybės pranešime Nr. 110/2015 – CUSTOMS (N.T.) nustatyta, kad nuo 2015 m. lapkričio 23 d. eksportuojamam PET (priskiriamam 390701 tarifinei pozicijai) taikoma 1,9 % FOB vertės SAMS norma. Žr. http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2015/cs-nt2015/csnt110-2015 ir priedą su tvarkaraščiu http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2015.pdf.

            (20)  2016 m. spalio 31 d. Indijos Vyriausybės pranešime Nr. 131/2016 – CUSTOMS (N.T.) nustatyta, kad nuo 2016 m. lapkričio 15 d. eksportuojamam PET (priskiriamam 3907 tarifinei pozicijai) taikoma 1,5 % FOB vertės SAMS norma. Žr. http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-act/notifications/notfns-2016/cs-nt2016/csnt131-u-2016.pdf ir priedą su tvarkaraščiu http://www.cbic.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/dbk-schdule/dbk-sch2016.pdf.

            (21)  Šis aspektas yra pabrėžtas schemai taikomuose atitinkamuose teisės aktuose ir taisyklėse, kaip antai balandžio 20 d. aplinkraštyje Nr. 24/2001 Cus. Balandžio 20 d. 2001 F.NO.605/47/2001-DBK, Indijos Vyriausybės Finansų ministerijos Pajamų departamentas. Deklaracija pagal Sąlyginio apmokestinimo muitu schemos taisyklių 12 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktį (siekiant pasinaudoti sąlyginio apmokestinimo visoms pramonės šakoms taikomomis normomis). C; paskelbta http://www.cbic.gov.in/htdocs-cbec/customs/cs-circulars/cs-circulars-2001/24-2001-cus, žiūrėta 2018 m. birželio 7 d.; visų pirma pagal SAMS taisyklių 12 taisyklės 1 dalies a punkto ii papunktį teikiamos deklaracijos siekiant pasinaudoti sąlyginio apmokestinimo visoms pramonės šakoms taikomomis normomis 2 ir 3 skirsniai.

            (22)  Primenama, kad 90 % PET kainos lemia žaliavų, t. y. grynintos tereftalio rūgšties (PTA) kainos, kurios savo ruožtu kinta priklausomai nuo žalios naftos kainų. Dėl to PET kainos yra labai nepastovios.

            (23)  7 % tikslinis pelnas buvo nustatytas per pradinį tyrimą, žr. 349 konstatuojamąją dalį (OL L 199 2000 8 5, p. 44).

            (24)  2013 m. gegužės 21 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo atmetamas pasiūlymas dėl Tarybos įgyvendinimo reglamento, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Indijos, Taivano ir Tailando kilmės polietileno tereftalatui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas su tam tikru importuojamu Indonezijos ir Malaizijos kilmės polietileno tereftalatu susijęs priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas, tokiu mastu, kokiu šiuo pasiūlymu tam tikram importuojamam Indijos, Taivano ir Tailando kilmės polietileno tereftalatui būtų nustatytas galutinis antidempingo muitas (2013/226/ES) (OL L 136, 2013 5 23, p. 12).

            (25)  Šaltinis: Pasaulio prekybos atlasas https://www.gtis.com/gta.

            (26)  Rinkos tyrimai ir prognozės, gauti iš patikrintų Sąjungos gamintojų (Šaltiniai: SBA-CCI konsultantai; „Wood Mackenzie Ltd.“) ir bendradarbiaujančių Indijos gamintojų duomenys.

            (27)  Šaltinis: PPO, Integruotasis prekybos informacijos portalas (angl. Integrated Trade Intelligence Portal) (I-TIP).

            (28)  Kanados tarptautinės prekybos teismas, Tyrimas, kuriuo siekiama nustatyti, ar Kinijos Liaudies Respublikos (Kinijos), Indijos Respublikos (Indijos), Omano Sultonato (Omano) ir Pakistano Islamo Respublikos (Pakistano) kilmės arba iš jų eksportuojamo polietileno tereftalato (PET dervos), kurio ribinis klampos skaičius ne mažesnis kaip 0,70 dl/g, bet ne didesnis kaip 0,88 dl/g, įskaitant PET dervą, kurios sudėtyje yra įvairių gamybos procese pridėtų priedų, taip pat grynos PET dervos ir perdirbto PET mišinių, kurių sudėtyje grynos PET dervos sudaro ne mažiau kaip 50 proc. masės, dempingas ir subsidijavimas padarė žalą arba kelia žalos grėsmę vidaus pramonei, Nr. NQ-2017-003. Šaltinis: http://www.citt.gc.ca/en/node/8285#_Toc519504461.

            (29)  2018 m. sausio mėn. Komisijos priimtoje Europinėje plastikų žiedinėje ekonomikoje strategijoje nustatytas tikslas mažinti taršą plastiku ir jos neigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai. Vienas iš pagrindinių tikslų – iki 2030 m. pasiekti, kad 100 % ES naudojamų plastiko pakuočių būtų perdirbamos. Tikimasi, kad Sąjungos pramonė, investuodama į perdirbtą PET, atliks labai svarbų vaidmenį šioje sistemoje. https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:2df5d1d2-fac7-11e7-b8f5-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_1&format=PDF.

            (30)  Šaltinis: Pasaulio prekybos atlasas https://www.gtis.com/gta.

            (31)  Rinkos tyrimai ir prognozės, gauti iš patikrintų Sąjungos gamintojų. Šaltiniai: SBA-CCI konsultantai; „Wood Mackenzie Ltd.“

            (32)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.

            (33)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

            (34)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.