title: 2019 m. gegužės 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/687, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
3.5.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 116/5

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/687
         2019 m. gegužės 2 d.
         kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams nustatomas galutinis antidempingo muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Galiojančios priemonės

                     (1)

                     Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 214/2013 (2) Taryba tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija, KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams nustatė galutinius antidempingo muitus. Šiuo metu galioja 0–26,1 % antidempingo muitai (toliau – pradinės priemonės). Tyrimas, po kurio buvo nustatytos pradinės priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.

                     (2)

                     Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 215/2013 (3) Taryba tam tikriems importuojamiems Kinijos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams taip pat nustatė kompensacinius muitus. Šiuo metu galioja 13,7–44,7 % kompensaciniai muitai.

                     (3)

                     Bendrų muitų dydis svyruoja nuo 13,7 % iki 58,3 %.

               1.2.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

                     (4)

                     Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių galutinių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (4), 2017 m. gruodžio 13 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 70 % visų tam tikrų organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų Sąjungoje, vardu pateikė Europos plieno asociacija (EUROFER) (toliau – pareiškėjas). Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus galutinių antidempingo priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai pasikartotų.

                     (5)

                     Komisija 2018 m. kovo 14 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti taikomų antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

                     (6)

                     2018 m. kovo 14 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6) paskelbtu pranešimu Komisija taip pat pranešė inicijuojanti galiojančių galutinių kompensacinių priemonių Kinijos kilmės nagrinėjamajam produktui galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (ES) 2016/1037 (7) 18 straipsnį.

               1.3.   Tyrimas

         1.3.1.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (7)

                     Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2017 m. sausio 1 d. – 2017 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               1.3.2.   Suinteresuotosios šalys

                     (8)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė šioms šalims: pareiškėjui, žinomiems Sąjungos gamintojams ir jų atitinkamoms asociacijoms, žinomiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, žinomiems nesusijusiems Sąjungos importuotojams, žinomiems nesusijusiems Sąjungos naudotojams ir eksportuojančios šalies atstovams.

                     (9)

                     Visos suinteresuotosios šalys buvo raginamos per pranešime apie inicijavimą nurodytus terminus reikšti savo nuomonę, teikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijos tyrimo tarnyboms ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

               1.3.3.   Atranka

                     (10)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               1.3.3.1.   Sąjungos gamintojų atranka

                     (11)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį ji preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus. Prieš inicijuojant peržiūrą atrankai prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė 21 Sąjungos gamintojas. Tuo remdamasi Komisija preliminariai atrinko tris gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį. Atrinkti Sąjungos gamintojai per peržiūros tiriamąjį laikotarpį pagamino 28 % visos apskaičiuotos Sąjungos pramonės produkcijos, be to, jiems teko 27 % Sąjungos pramonės viso pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje apimties. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Pastabų negauta, todėl preliminariai atrinktos bendrovės buvo patvirtintos. Atrinktos bendrovės buvo laikomos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.

               1.3.3.2.   Importuotojų atranka

                     (12)

                     Prašyme inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą nurodyti devyni nesusiję importuotojai, kurie pakviesti pateikti atrankai reikalingos informacijos. Nė vienas iš jų informacijos nepateikė.

               1.3.3.3.   Kinijos eksportuojančių gamintojų atranka

                     (13)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų žinomų Kinijos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

                     (14)

                     Užpildytas atrankos formas grąžino du eksportuojantys gamintojai, tačiau nė vienas jų negamino pranešime apie inicijavimą nurodytų organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų. Trečiasis eksportuojantis gamintojas apie save pranešė praėjus šešioms savaitėms po termino atrankos formos atsakymams pateikti. Šiam eksportuojančiam gamintojui buvo suteiktas suinteresuotosios šalies statusas, tačiau jis buvo laikomas nebendradarbiaujančiu, nes neužpildė atrankos formos ir nebandė atsakyti į eksportuojantiems gamintojams skirtą klausimyną.

                     (15)

                     Taigi, Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo.

               1.3.4.   Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

                     (16)

                     Komisija trims atrinktiems Sąjungos gamintojams, pareiškėjui ir Kinijos Vyriausybei nusiuntė klausimynus. Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai ir pareiškėjas.

                     (17)

                     Komisija tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės ir dėl Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai buvo surengti tokių suinteresuotųjų šalių patalpose:

                                 a)

                                 Sąjungos gamintojai:

                                             —

                                             „ArcelorMittal Belgium“, Belgija,

                                             —

                                             „Marcegaglia Carbon Steel SpA“, Italija,

                                             —

                                             „Tata Steel Maubeuge SA“, Prancūzija;

                                 b)

                                 Sąjungos gamintojų asociacija:

                                             —

                                             EUROFER, Belgija.

               1.3.5.   Normaliosios vertės nustatymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį procedūra

                     (18)

                     Kadangi inicijuojant tyrimą turėta pakankamai įrodymų, rodančių, kad yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija manė, kad būtų tikslinga tyrimą inicijuoti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalimi.

                     (19)

                     Todėl, siekdama surinkti reikiamus duomenis, kad vėliau galėtų taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį, Komisija pranešime apie inicijavimą paragino visus nagrinėjamosios šalies eksportuojančius gamintojus pateikti pranešimo apie inicijavimą III priede prašomą informaciją apie peržiūrimojo produkto gamybai naudojamus gamybos išteklius. Tie patys du eksportuojantys gamintojai, kurie užpildė atrankos formas, taip pat pateikė III priede prašomą informaciją. Kadangi jie negamino peržiūrimojo produkto, nebuvo gauta atsakymų, susijusių su peržiūrimuoju produktu.

                     (20)

                     Siekdama surinkti informaciją apie įtariamus didelius iškraipymus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, kurią manė esant reikalingą tyrimui, Komisija taip pat nusiuntė klausimyną Kinijos Vyriausybei. Atsakymų iš Kinijos Vyriausybės negauta.

                     (21)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat paragino visas suinteresuotąsias šalis per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo tinkamumo. Šiuo atžvilgiu jokių pastabų ar papildomų įrodymų iš Kinijos Vyriausybės ar eksportuojančių gamintojų negauta.

                     (22)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą jai gali reikėti pasirinkti tinkamą tipišką šalį, kad būtų galima nustatyti normaliąją vertę remiantis neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais.

                     (23)

                     2018 m. balandžio 13 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies e punkto antrą įtrauką paskelbė pirmąjį pranešimą byloje (toliau – 2018 m. balandžio 13 d. pranešimas) (8), kad siekia surinkti suinteresuotųjų šalių nuomones dėl atitinkamų šaltinių, kuriais Komisija gali naudotis normaliajai vertei nustatyti. Tame pranešime Komisija pateikė sąrašą visų gamybos veiksnių, kaip antai medžiagos, energija ir darbas, susijusių su eksportuojančių gamintojų peržiūrimojo produkto gamyba. Be to, remdamasi neiškraipytų kainų ar lyginamųjų dydžių pasirinkimui taikomais kriterijais, Komisija nustatė šešias galimas tipiškas šalis: Argentina, Kolumbija, Malaizija, Meksika, Tailandas ir Pietų Afrika.

                     (24)

                     Komisija visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę pateikti pastabų. Komisijai pastabų pateikė tik pareiškėjas. Nei nagrinėjamosios šalies valdžios institucijos, nei joks eksportuojantis gamintojas pastabų nepateikė.

                     (25)

                     Komisija pareiškėjo dėl 2018 m. balandžio 13 d. pranešimo pateiktas pastabas aptarė antrame 2018 m. liepos 3 d. pranešime (toliau – 2018 m. liepos 3 d. pranešimas) (9) dėl šaltinių, kuriais remiantis būtų nustatoma normalioji vertė. Komisija taip pat sudarė gamybos veiksnių sąrašą ir padarė išvadą, kad tuo etapu Meksika buvo tinkamiausia tipiška šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmą įtrauką. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Komisijai pastabų pateikė tik pareiškėjas. Reglamente į tas pastabas atsakyta.

               1.3.6.   Tolesnė procedūra

                     (26)

                     2019 m. vasario 22 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino nustatyti antidempingo muitus (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo.

                     (27)

                     Nė viena šalis nepateikė pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo.

               2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Nagrinėjamasis produktas

                     (28)

                     Šioje priemonių galiojimo termino peržiūroje nagrinėjamas produktas yra tas pats, kaip nagrinėtas per pradinį tyrimą, t. y. tam tikri Kinijos kilmės organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai, t. y. plokšti valcavimo produktai iš legiruotojo ir iš nelegiruotojo plieno (neįskaitant nerūdijančiojo plieno), dažyti, lakuoti arba apvilkti plastikais bent iš vienos pusės, išskyrus vadinamąsias statybai skirtas sluoksniuotąsias plokštes, sudarytas iš dviejų išorinių metalo lakštų su stabilizuojančiu izoliacinės medžiagos sluoksniu tarp jų, išskyrus produktus, padengtus galutiniu cinko dulkių dangos (cinko dažai, kurių sudėtyje esantis cinkas sudaro ne mažiau 70 % masės) sluoksniu, ir išskyrus produktus, kurių pagrindas yra dengtas chromu arba alavu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARIC kodai 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ir 7226997091) (toliau – peržiūrimasis produktas arba OMDP).

                     (29)

                     Peržiūrimasis produktas gaunamas plokščius valcavimo produktus iš plieno padengus organinėmis medžiagomis. Plieno produktus padengus organinėmis medžiagomis jie apsaugomi ir užtikrinamos jų funkcinės savybės.

                     (30)

                     OMDP daugiausia naudojamas statybos pramonėje ir tolesniam produktų, naudojamų statybose, perdirbimui. Kitos naudojimo sritys – buitinė technika.

               2.2.   Panašus produktas

                     (31)

                     Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl panašaus produkto. Todėl, kaip nustatyta per pradinį tyrimą, šiame priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime patvirtinama, kad Kinijoje ir tipiška šalimi pasirinktoje Meksikoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos gamintojų gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės ir techninės savybės ir galutinis panaudojimas yra tokie patys. Todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.

               3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

         3.1.   Pirminės pastabos

                     (32)

                     Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui KLR vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

                     (33)

                     Kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas. Taigi, eksportuojantys gamintojai nepateikė klausimyno atsakymų, be kita ko, eksporto kainų ir sąnaudų, vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, pajėgumų, gamybos, investicijų ir kt. duomenų. Be to, Kinijos Vyriausybė ir eksportuojantys gamintojai nepateikė pastabų dėl byloje surinktų įrodymų, be kita ko, dėl Komisijos tarnybų darbinio dokumento dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (10) (toliau – Ataskaita) ir dėl papildomų įrodymų, kuriuos pateikė pareiškėjas ir kurie rodo, kad tokioms kainos ir sąnaudoms poveikio turėjo didelis valstybės kišimasis. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija rėmėsi turimais faktais.

                     (34)

                     Komisija pranešė Kinijos valdžios institucijoms ir 14 konstatuojamojoje dalyje nurodytam trečiam eksportuojančiam gamintojui, kad bus taikoma pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalis, ir suteikė jiems galimybę pateikti pastabų. Komisija negavo jokių pastabų.

                     (35)

                     Tuo remiantis, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, toliau išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo pagrįstos turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija, su suinteresuotųjų šalių pateiktomis pastabomis pateikta informacija ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės statistiniais duomenimis.

               3.2.   Importo dempingo kaina tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

                     (36)

                     14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės statistiniai duomenys rodo, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą iš KLR buvo importuotas nedidelis kiekis OMDP (6 338 t), kuris sudarė 0,1 % viso Sąjungos suvartojimo. Tačiau OMDP importuotas į 16 valstybių narių ir paskirstytas per visą peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Taigi Komisija padarė išvadą, kad faktinis importas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo tipiškas, ir dėl to nagrinėjo, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas dempingas.

               3.2.1.   Normalioji vertė

                     (37)

                     Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“.

                     (38)

                     Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <…> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus, taikant toliau nurodytas taisykles“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“. Kaip paaiškinta toliau, Komisija šiame tyrime padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad Kinijos Vyriausybė ir eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, buvo tinkama taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

               3.2.2.   Didelių iškraipymų buvimas

         3.2.2.1.   Įvadas

                     (39)

                     Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte apibrėžiama taip: „dideli iškraipymai yra tokie iškraipymai, kai nurodytos kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų ir energijos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, kadangi jas veikia didelis valstybės kišimasis. Vertinant, ar esama didelių iškraipymų, inter alia, atsižvelgiama į poveikį, kurį gali daryti vienas ar daugiau toliau nurodytų elementų:

                                 —

                                 tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis,

                                 —

                                 valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms,

                                 —

                                 viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka,

                                 —

                                 bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas,

                                 —

                                 darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas,

                                 —

                                 viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą.“

                     (40)

                     Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies c punkte nustatyta, kad: „kai Komisija turi tinkamai pagrįstos informacijos, kad tam tikroje valstybėje ar tam tikrame tos valstybės sektoriuje gali būti didelių iškraipymų, kaip nurodyta b punkte, ir kai tikslinga siekiant veiksmingai taikyti šį reglamentą, Komisija parengia, viešai skelbia ir reguliariai atnaujina ataskaitą, kurioje apibūdinamos b punkte nurodytos rinkos aplinkybės toje valstybėje ar sektoriuje“.

                     (41)

                     Suinteresuotosios šalys buvo raginamos paneigti tyrimo byloje tyrimo inicijavimo metu turėtus įrodymus, pateikti dėl jų pastabų arba juos papildyti. Dėl to Komisija parengė Ataskaitą, kurioje parodė, kad daugeliu ekonomikos lygmenų esama didelio valstybės kišimosi, įskaitant konkrečius iškraipymus, susijusius su daugeliu pagrindinių gamybos veiksnių (pvz., žemė, energija, kapitalas, žaliavos ir darbas), ir iškraipymus konkrečiuose sektoriuose (pvz., plieno ir cheminių medžiagų sektoriai). Ataskaita į tyrimo bylą įtraukta tyrimo inicijavimo etapu. Prašyme taip pat pateikta tam tikrų svarbių ataskaitą papildančių įrodymų.

                     (42)

                     Pareiškėjas prašymo 71 dalyje ir 18 priede nurodė JAV prekybos departamento dokumentą (11). Pagal tą dokumentą plieno sektorius priskiriamas „pagrindiniams ir kertiniams pramonės sektoriams“, o jų „palyginti stiprią kontrolės galią turi turėti“ valstybė. Tame dokumente pateikta nuoroda į SASAC dokumentą (12), kuriame ekonominiai sektoriai suskirstyti į tris kategorijas ir atitinkamas pakategores pagal Vyriausybės kontrolės būtinybę: 1) strateginiai pramonės sektoriai, kurie „veikia nacionalinį saugumą ir ekonomikos gyvybingumą“ ir kurių „absoliučią kontrolės galią turi turėti“ valstybė; 2) „pagrindiniai ir kertiniai pramonės sektoriai“, kurių „palyginti stiprią kontrolės galią turi turėti“ valstybė, arba 3) kiti pramonės sektoriai, kuriems valstybė „turi daryti įtaką“. Be to, SASAC dokumente nustatytas bendras tikslas iki 2010 m. turėti grupę pagrindinių įmonių, kurios turėtų pakankamai stiprią įtaką pramonės plėtrai ir ją skatintų, o tai reiškia stipraus pagrindo sukūrimą svarbioms pagrindinėms naftos chemijos, telekomunikacijų, elektros energijos, laivybos ir statybų sektorių įmonėms plėstis ir tapti pasaulinėmis pirmaujančiomis įmonėmis, taip pat svarbioms pagrindinėms automobilių, mašinų ir informacinių technologijų sektorių įmonėms tapti pasaulinėmis pirmaujančiomis įmonėmis.

                     (43)

                     Dėl karštojo valcavimo plieno ir šaltojo valcavimo plieno sąnaudų, susijusių su pakartotinu valcavimu, pareiškėjas nurodė ankstesnius ES reglamentus, kuriais nustatomi kompensaciniai muitai (13) ir kuriuose Komisija nustatė, kad tiek šaltojo valcavimo, tiek karštojo valcavimo plokšti plieno produktai yra subsidijuojami. Pareiškėjo teigimu, dėl to galutinių produktų grynosios kainos buvo dirbtinai mažos. Be to, pareiškėjas cituoja „ThinkDesk“ ataskaitą (14) ir tvirtina, kad ši ataskaita taip pat yra įrodymas, kad daug Kinijos gamintojų galėjo plokščius karštojo valcavimo plieno produktus Kinijos rinkoje siūlyti iškraipytomis kainomis.

                     (44)

                     Pagaliau pareiškėjas taip pat tvirtino, kad remiantis „Global Platts“ pateiktais duomenimis dabartinės Kinijos vidaus rinkos karštojo valcavimo ir šaltojo valcavimo plieno kainos yra vis dar mažesnės už tarptautines kainas (15).

                     (45)

                     Dėl cinko ir dėl valstybės įmonių dominavimo kalnakasybos pramonėje, be Ataskaitoje pateiktų įrodymų pareiškėjas taip pat pateikė įrodymų, kad šiuo metu Kinijoje taikomas 30 % cinko eksporto mokestis (žr. prašymo 87–89 dalis ir 18 priedą).

                     (46)

                     Be to, pareiškėjas tvirtino, kad esama didelių iškraipymų cheminių komponentų pramonėje, dėl kurių atsirado didelių iškraipymų dažų ir kitų cheminių dengimo produktų, naudojamų organinėmis medžiagomis dengto plieno gamyboje, pramonėje. Jis rėmėsi Ataskaitoje pateiktais įrodymais (16 skyrius „Cheminių medžiagų sektorius“). Visų pirma, remiantis Kinijos cheminių medžiagų įmonių valdymo asociacija, Ataskaitoje paminėta, kad didžiausios Kinijos cheminių medžiagų bendrovės (2015 m., remiantis pajamomis) yra valstybės įmonės, įskaitant aštuonias iš dešimties didžiausių cheminių medžiagų įmonių (16). Be to, pareiškėjas nurodė prašymo 18 priede pateiktą KPMG ataskaitą, kurioje teigiama, kad 10 pagrindinių Kinijos cheminių medžiagų bendrovių yra valstybės įmonės.

                     (47)

                     Dėl elektros energijos, be Ataskaitoje pateiktos informacijos, pareiškėjas tvirtino, kad OMDP gamintojams taikomas lengvatinis elektros energijos tarifas (17) ir kad „Chongquing Wanda Steel Strip“ naudojosi elektros energijos tarifu, kuris yra mažesnis nei apskritai taikomas didelėms pramonės įmonėms (18). Pagaliau pareiškėjas pateikė viešai prieinamos informacijos, pagal kurią „Shougang Group“ ir „Inner Mongolia Baotou Steel Union“ naudojosi elektros energijos kainos subsidijomis (19).

                     (48)

                     Dėl lengvatinių paskolų ir kitos finansinės paramos, be Ataskaitoje pateiktos informacijos, pareiškėjas atkreipė dėmesį į naujausią spaudos pranešimą tvirtindamas, kad Kinijos Vyriausybės vykdoma vietos bankų kontrolė dar labiau sustiprėjo dėl 2017 m. teisėkūros pokyčių (20). Pareiškėjas taip pat citavo JAV prekybos departamento išvadas, kad tas sektorius „išlieka iš esmės iškraipytas tiek dėl rizikos vertinimo, tiek dėl išteklių paskirstymo. Be to, <…> išanalizavus palūkanų normų dinamiką matyti, kad palūkanų normos vis dar glaudžiai susijusios su Vyriausybės skelbiamomis pagrindinėmis palūkanų normomis, taigi, jos nėra nustatomos pagal rinkos sąlygas. Dėl nedidelių biudžeto apribojimų, ne ištiestos rankos principo kainodaros, netiesioginių valstybės garantijų ir viešosios politikos tiesiogiai arba netiesiogiai iškraipomas oficialus bankų sektorius, tarpbankinė rinka, obligacijų rinka ir šešėlinis bankų sektorius. Šie iškraipymai gali būti tiesiogiai susieti su Vyriausybės nuosavybe ir kontrole ir valstybės plintančiu ir nepageidaujamu vaidmeniu Kinijos finansų sistemoje (21).“

                     (49)

                     Pareiškėjas primena, kad Komisija ankstesniuose tyrimuose nustatė, kad dauguma OMDP gamintojų gavo subsidijas lengvatinio skolinimo, skolos konvertavimo į nuosavybės vertybinius popierius ar lėšų akciniam kapitalui padidinti (turto įliejimo) forma ir jiems sudarytos lengvesnės sąlygos mokėti dividendus Kinijos Vyriausybei kaip pagrindiniams akcininkams (22). Be to, pareiškėjas nustatė keletą kitų OMDP gamintojų, kurie naudojosi lengvatiniu skolinimu, remdamasis jų metinėmis ataskaitomis (23).

                     (50)

                     Pagaliau pareiškėjas citavo „ThinkDesk“ parengtą ataskaitą, kurioje nustatyti bent šeši OMDP gamintojai, kurie 2016–2017 m. naudojosi Vyriausybės paramos priemonėmis Kinijos plieno sektoriuje finansinio įsiskolinimo mažinimo ir skolos konvertavimo į nuosavybės vertybinius popierius forma. Šios priemonės „ThinkDesk“ įvardytos kaip subsidijos (24).

                     (51)

                     Prašyme nurodyta keletas įtariamų papildomų iškraipymų fiskalinės paramos ir žemų aplinkosaugos standartų Kinijoje forma, kaip jau nurodyta Ataskaitoje. Visų pirma pareiškėjas nurodė ankstesnes Komisijos išvadas dėl įvairių atleidimų nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių sumažinimo programų, kurias taikant dirbtinai sumažinamos plieno bendrovių apmokestinamosios pajamos, taip pat dėl netiesioginio mokesčio (PVM) ir importo tarifo programų bei įvairių (ad-hoc) dotacijų programų (25). Pareiškėjas taip pat tvirtino, kad šios programos vis dar veikia ir jomis galima naudotis.

                     (52)

                     Dėl aplinkos standartų pareiškėjas pacitavo prašymo 18 priede pateiktą EBPO ataskaitą (26), kuri be abejonės rodo, kad Kinijos Vyriausybė netiesiogiai remia plieno gamintojus, nes neužtikrina pagrindinių aplinkos standartų taikymo, priešingai nei Sąjungos gamintojų atveju – jiems taikomi daug griežtesni aplinkos standartai, ypač atsižvelgiant į naujausius pokyčius, kai REACH reglamentu buvo uždrausta OMDP produktų pirminiam apdorojimui naudoti chromatus (taip pat aptarta ir prašymo 12–16 dalyse).

                     (53)

                     Komisija nagrinės, ar, atsižvelgiant į tai, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, būtų tikslinga naudoti Kinijos vidaus rinkos kainas ir sąnaudas. Komisija tai darys remdamasi byloje turimais įrodymais, įskaitant Ataskaitoje pateiktus įrodymus, kurie yra pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais. Atliekant šią analizę bus nagrinėjamas didelis valstybės kišimasis į ekonomiką apskritai ir konkreti rinkos padėtis susijusiame sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą. Kaip nurodyta 16–20 konstatuojamosiose dalyse, nei Kinijos Vyriausybė, nei eksportuojantys gamintojai nepateikė pastabų ar įrodymų, kuriais patvirtinami arba paneigiami byloje, įskaitant Ataskaitą, surinkti įrodymai, taip pat papildomi pareiškėjo pateikti įrodymai dėl didelių iškraipymų buvimo ir (arba) dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo šiuo atveju tinkamumo.

               3.2.2.2.   Dideli iškraipymai, darantys poveikį KLR vidaus rinkos kainoms ir sąnaudoms: bendros ekonominės aplinkybės

                     (54)

                     Pats Kinijos ekonominės sistemos pagrindas, t. y. vadinamosios socialistinės rinkos ekonomikos sąvoka, neatitinka laisvo rinkos jėgų veikimo principo. Ta sąvoka yra įtvirtinta Kinijos Konstitucijoje ir pagal ją nustatomas Kinijos ekonomikos valdymas. Pagrindinis principas yra „gamybos priemonių socialistinė viešoji nuosavybė, t. y. visų žmonių nuosavybė ir darbo žmonių kolektyvinė nuosavybė“. Planinė ekonomika laikoma „pagrindine nacionalinės ekonomikos jėga“ ir valstybė turi įgaliojimus „užtikrinti jos konsolidavimą ir augimą“ (27). Todėl bendra Kinijos ekonomikos struktūra sudaro sąlygas ne tik dideliam valstybės kišimuisi į ekonomiką, bet aiškiai suteikiami įgaliojimai tokiam kišimuisi vykdyti. Sąvoka „viešosios nuosavybės viršenybė prieš privačiąją“ dominuoja visoje teisės sistemoje ir visuose pagrindiniuose teisės aktuose yra pabrėžiama kaip bendras principas. Kinijos nuosavybės teisė yra geriausias pavyzdys: tai pagrindinis socializmo etapas, kai valstybė įpareigojama išsaugoti pagrindinę ekonominę sistemą, kurioje svarbiausia yra viešoji nuosavybė. Kitos nuosavybės formos yra toleruojamos, o įstatymai leidžia jas plėtoti kartu su valstybės nuosavybe (28).

                     (55)

                     Be to, pagal atitinkamus Kinijos teisės aktus socialistinė rinkos ekonomika plėtojama vadovaujant Kinijos komunistų partijai (KKP). Kinijos valstybės ir KKP struktūros yra tarpusavyje susijusios visais lygmenimis (teisiniu, instituciniu, asmeniniu) ir sudaro stiprią struktūrą, kurioje KKP ir valstybės vaidmenys yra neatskiriami. 2018 m. kovo mėn. iš dalies pakeitus Kinijos Konstituciją, pagrindinis KKP vaidmuo tapo dar svarbesnis, nes jis buvo dar kartą patvirtintas Konstitucijos 1 straipsnio tekste. Po esamo nuostatos pirmojo sakinio „Socialistinė sistema yra pagrindinė Kinijos Liaudies Respublikos sistema“ įterptas naujas antras sakinys „Skiriamasis Kinijos socializmo bruožas yra Kinijos komunistų partijai tenkantis vadovaujamasis vaidmuo“ (29). Tai rodo neabejotiną ir vis didėjančią KKP vykdomą Kinijos ekonominės sistemos kontrolę. Ši kontrolė būdinga Kinijos sistemai ir yra gerokai didesnė nei kitose šalyse, kuriose Vyriausybės vykdo didelę makroekonominę kontrolę ir kuriose veikia laisvosios rinkos jėgos.

                     (56)

                     Kinijos valstybė vykdo intervencinę ekonominę politiką siekdama tikslų, kurie sutampa su KKP nustatyta politine darbotvarke, o ne atspindi vyraujančias ekonomines sąlygas laisvojoje rinkoje (30). Kinijos valdžios institucijų taikomos intervencinės ekonominės priemonės yra įvairios, įskaitant pramoninio planavimo sistemą, finansų sistemą ir įvairius reglamentavimo aplinkos aspektus.

                     (57)

                     Pirma, bendros administracinės kontrolės lygmeniu Kinijos ekonomikos kryptis grindžiama sudėtinga pramoninio planavimo sistema, kuri veikia visą šalies ekonominę veiklą. Visi šie planai apima išsamią ir sudėtingą sektorių ir kompleksinių politikos sričių matricą, jie yra visuose valdžios lygmenyse. Provincijų lygmens planai paprastai būna gana išsamūs, o nacionaliniuose planuose paprastai nustatomi šiek tiek platesni tikslai. Planuose taip pat nurodomos priemonės atitinkamoms pramonės įmonėms ir (arba) sektoriams remti, ir terminai, per kuriuos turi būti pasiekti tikslai. Į kai kuriuos planus vis dar įtraukiami aiškūs numatomi tikslai, o seniau jie būdavo įtraukiami į visus planavimo ciklus. Pagal planus atskiri pramonės sektoriai ir (arba) projektai išskiriami kaip (teigiami arba neigiami) prioritetai, atitinkantys Vyriausybės prioritetus, ir jiems priskiriami konkretūs vystymosi tikslai (pramonės modernizavimas, tarptautinė plėtra ir t. t.). Ekonominės veiklos vykdytojai – tiek privatūs, tiek valstybiniai – turi veiksmingai pritaikyti savo verslo veiklą prie planavimo sistema nustatytų realijų. Taip yra ne tik dėl oficialiai įpareigojamojo planų pobūdžio. Svarbiausia, kad atitinkamos Kinijos valdžios institucijos visais valdžios lygmenimis laikosi planų sistemos ir atitinkamai naudojasi joms suteiktais įgaliojimais ir taip skatina ekonominės veiklos vykdytojus laikytis planuose nustatytų prioritetų (taip pat žr. 3.2.2.5 skirsnį) (31).

                     (58)

                     Antra, finansinių išteklių skirstymo lygmeniu, Kinijos finansų sistemoje dominuoja valstybės komerciniai bankai. Šie bankai, nustatydami ir įgyvendindami skolinimo politiką, turi derintis prie Vyriausybės pramonės politikos tikslų, o ne pirmiausia įvertinti ekonominę konkretaus projekto naudą (taip pat žr. 3.2.2.8 skirsnį) (32). Tas pats pasakytina ir apie kitus Kinijos finansų sistemos komponentus, tokius kaip vertybinių popierių rinkos, obligacijų rinkos, privataus akcinio kapitalo rinkos ir kt. Nors ir mažesnės svarbos nei bankų sektorius, šios finansų sektoriaus dalys yra instituciškai ir funkciškai sukurtos taip, kad būtų siekiama ne kuo labiau pagerinti finansų rinkų veiksmingą veikimą, o užtikrinti kontrolę ir leisti valstybei ir KKP kištis (33).

                     (59)

                     Trečia, reglamentavimo aplinkos lygmeniu, valstybės kišimasis į ekonomiką būna įvairių formų. Pavyzdžiui, viešųjų pirkimų taisyklės reguliariai naudojamos siekiant kitų nei ekonominio veiksmingumo politikos tikslų, taip sumenkinant rinka grindžiamus principus toje srityje. Taikomuose teisės aktuose konkrečiai nustatyta, kad viešieji pirkimai vykdomi siekiant palengvinti pagal valstybės politiką nustatytų tikslų įgyvendinimą. Tačiau šių tikslų pobūdis lieka neapibrėžtas, todėl sprendimus priimančios institucijos turi didelę veiksmų laisvę (34). Panašiai investicijų srityje Kinijos Vyriausybė toliau reikšmingai kontroliuoja valstybės ir privačių investicijų paskirtį ir dydį ir tam daro didelę įtaką. Investicijų tikrinimą, taip pat įvairias paskatas, apribojimus ir draudimus, susijusius su investicijomis, valdžios institucijos naudoja kaip svarbią priemonę pramonės politikos tikslams, pavyzdžiui, išlaikyti valstybės kontrolę pagrindiniuose sektoriuose arba stiprinti vietos pramonę (35), remti.

                     (60)

                     Apibendrinant, Kinijos ekonomikos modelis yra pagrįstas tam tikromis pagrindinėmis aksiomomis, kuriomis numatomas ir skatinamas įvairialypis valstybės kišimasis. Toks didelis valstybės kišimasis neatitinka laisvo rinkos jėgų veikimo, todėl gali būti iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (36).

               3.2.2.3.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmąją įtrauką: tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis.

                     (61)

                     Atsižvelgiant į valstybės kišimąsi ir valstybės nuosavybės dominavimą Kinijos ekonomikos modelyje, valstybės įmonės yra esminė Kinijos ekonomikos dalis. Vyriausybė ir KKP turi struktūras, kurios užtikrina nuolatinę jų įtaką valstybės įmonėms. Valstybė ne tik aktyviai formuoja bendrąją ekonominę politiką ir prižiūri, kaip atskiros valstybės įmonės ją įgyvendina, tačiau ji taip pat reikalauja savo teisių dalyvauti valstybės įmonių veiklos sprendimų procese. Tai paprastai daroma per valdžios institucijų ir valstybės įmonių narių rotaciją, partijos nariams dalyvaujant valstybės įmonių vykdomosiose institucijose, o partijų organams – bendrovėse (taip pat žr. 3.2.2.4 skirsnį), taip pat formuojant valstybės įmonių sektoriaus organizacinę struktūrą (37). Už tai valstybės įmonėms suteikiamas ypatingas statusas Kinijos ekonomikoje, o tai reiškia daug ekonominės naudos, visų pirma apsaugą nuo konkurencijos ir lengvatinę prieigą prie atitinkamų gamybos išteklių, įskaitant finansus (38).

                     (62)

                     Konkrečiai plieno sektoriuje Kinijos Vyriausybė ir toliau išlaiko didelę nuosavybės dalį. Apskaičiuota, kad nominalus valstybės įmonių ir privačių bendrovių skaičius beveik nesiskiria, tačiau iš penkių Kinijos plieno gamintojų, kurie priklauso pagrindinių pasaulio plieno gamintojų dešimtukui, keturios yra valstybės įmonės (39). Kartu, nors dešimt pagrindinių gamintojų 2016 m. pagamino tik 36 % visos pramonės produkcijos, Kinijos Vyriausybė siekia iki 2025 m. konsoliduoti 60–70 % geležies ir plieno gamybos maždaug dešimtyje didelės apimties įmonių (40). Toks konsolidavimas gali lemti priverstinį pelningų privačių bendrovių susijungimą su valstybės įmonėmis, kurių rezultatai yra nepakankami (41).

                     (63)

                     Kadangi plieno pramonėje stebimas didelis valstybės kišimasis ir šiame sektoriuje didelė dalis įmonių yra valstybės įmonės, net ir privatūs plieno gamintojai negali veikti rinkos sąlygomis. Iš tiesų tiek valstybės, tiek privačioms plieno sektoriaus įmonėms taip pat taikoma politikos priežiūra ir gairės, kaip nurodyta 3.2.2.5 skirsnyje.

                     (64)

                     Valstybės kontrolė ir kišimasis į OMDP priklauso aprašytai bendrajai sistemai. Daugelis pagrindinių OMDP gamintojų priklauso valstybei. Taigi iš turimų įrodymų matyti, kad KLR OMDP gamintojų nuosavybės teisės, jų kontrolė ar jiems taikoma Kinijos Vyriausybės politikos priežiūra arba gairės yra tokios pačios, todėl jos veikia ne pagal rinkos principus (42).

               3.2.2.4.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antrąją įtrauką: valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms.

                     (65)

                     Be to, kad Kinijos valstybė ne tik kontroliuoja ekonomiką užsitikrindama valstybės įmonių nuosavybės teises ir vykdydama kitas priemones, ji gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje. Nors atitinkamų valstybės institucijų teisė skirti ir atleisti pagrindinius valstybės įmonių vadovaujančius darbuotojus, kaip numatyta Kinijos teisės aktuose, gali atspindėti atitinkamas nuosavybės teises, (43) KKP organai tiek valstybės, tiek privačiose įmonėse yra kitas kanalas, kuriuo valstybė gali kištis į verslo sprendimus. Pagal Kinijos bendrovių teisę kiekvienoje bendrovėje turi būti įsteigta KKP organizacija ir bendrovė turi sudaryti būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai. Anksčiau šis reikalavimas, atrodo, ne visada buvo vykdomas arba griežtai užtikrinamas jo vykdymas. Tačiau bent nuo 2016 m. KKP sustiprino reikalavimus turėti teisę į valstybės įmonių verslo sprendimų kontrolę, kaip politinį principą. Taip pat pranešama, kad KKP daro spaudimą privačioms bendrovėms pirmenybę teikti „patriotizmui“ ir laikytis partijos drausmės (44). 2017 m. buvo pranešta, kad partijos organai veikė 70 % iš maždaug 1,86 mln. privačių bendrovių ir kad padidėjo spaudimas KKP organizacijoms tarti lemiamą žodį priimant verslo sprendimus jų atitinkamose bendrovėse (45). Šios taisyklės bendrai taikomos Kinijos ekonomikai, įskaitant OMDP gamintojus ir jų gamybos išteklių tiekėjus.

                     (66)

                     Konkrečiai plieno sektoriuje (įskaitant peržiūrimąjį produktą ir pagrindinių gamybos išteklių tiekėjus), daugelis pagrindinių plieno gamintojų (įskaitant OMDP gamintojus) priklauso valstybei. Kai kurie iš jų konkrečiai nurodyti 2016–2020 m. plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plane (46) kaip 12-ojo penkmečio planavimo laikotarpio pasiekimų pavyzdžiai (pvz., „Baosteel“, „Anshan Iron and Steel“, „Wuhan Iron and Steel“ ir kt.). Viešuose OMDP valstybės gamintojo dokumentuose kartais pabrėžiamas ryšys su Kinijos valstybe. Pavyzdžiui, „Baoshan Iron & Steel“ (arba „Baosteel“) 2016 m. pusmetinėje ataskaitoje teigiama, kad „bendrovė įsipareigojo laikytis13-ojo penkmečio planavimo ir pasiekė plataus masto sutarimą su vietos valdžios institucijomis dalijantis ištekliais, sujungiant miestų pramonę ir kuriant ekologinę aplinką“ (47). Neseniai atlikusi antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų Kinijos kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno (toliau – plokšti karštojo valcavimo produktai) (48) Komisija nustatė, kad trys iš keturių atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių buvo valstybės įmonės. Visose trijose grupėse valdybos pirmininkai arba pirmininkas taip pat veikė kaip grupės KKP organizacijos partijos komiteto sekretorius.

                     (67)

                     Valstybės dalyvavimas finansų rinkose ir kišimasis į jas (taip pat žr. 3.2.2.8 skirsnį), taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, toliau daro rinkos iškreipiamąjį poveikį (49). Taigi, valstybės dalyvavimas įmonėse, įskaitant valstybės įmones, bei plieno ir kituose sektoriuose (pavyzdžiui, finansų ir gamybos išteklių sektoriuose) leidžia Kinijos Vyriausybei kištis į kainas ir sąnaudas.

               3.2.2.5.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečiąją įtrauką: viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka.

                     (68)

                     Kinijos ekonomikos kryptis iš esmės nustatoma taikant sudėtingą planavimo sistemą, pagal kurią suformuojami prioritetai ir iškeliami tikslai, kurių turi siekti centrinė ir vietos valdžios institucijos. Visais valdžios lygmenimis yra nustatyti atitinkami planai, kurie aprėpia praktiškai visus ekonomikos sektorius, o planavimo priemonėmis nustatyti tikslai yra įpareigojamojo pobūdžio ir kiekvieno administracinio lygmens valdžios institucijos prižiūri, kaip atitinkamo žemesnio lygmens valdžios institucijos tuos planus įgyvendina. Apskritai Kinijos planavimo sistemoje ištekliai nukreipiami į sektorius, kuriuos Vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne skirstomi atsižvelgiant į rinkos jėgas (50).

                     (69)

                     Plieno pramonę, įskaitant OMDP kaip aukščiausios klasės plieno produkto gamybą, Kinijos Vyriausybė laiko pagrindine pramone (51). Tai patvirtinta daugelyje nacionaliniu, regioniniu ir savivaldybių lygmeniu parengtų planų, direktyvų ir kitų dokumentų, susijusių su plienu, pvz., 2016–2020 m. plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plane. Plane nurodyta, kad plieno pramonė yra „svarbus, pagrindinis Kinijos ekonomikos sektorius, nacionalinis kertinis akmuo“ (52). Šiame plane nustatytos pagrindinės užduotys ir tikslai apima visus pramonės plėtros aspektus (53).

                     (70)

                     13-ajame ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio plane (54) numatyta remti įmones, gaminančias aukščiausios klasės plieno produktus (55). Pagal jį taip pat siekiama užtikrinti produkto kokybę, patvarumą ir patikimumą remiant bendroves, kurios naudoja technologijas, susijusias su švaria plieno gamyba, tiksliuoju valcavimu ir kokybės gerinimu (56).

                     (71)

                     Pramonės restruktūrizavimo žinyne (2011 m. leidimas) (2013 m. pakeitimai) (57) (toliau – žinynas) geležies ir plieno pramonė įvardijama kaip skatinamoji pramonė. Visų pirma, žinyne raginama „plėtoti ir taikyti technologijas, skirtas didesnio veiksmingumo, aukštos kokybės ir moderniems plieno produktams, įskaitant (bet tuo neapsiribojant) didelio stiprio automobilių lakštus, ne mažesnių kaip 600 MPa, didelio našumo vamzdynų plieną naftos ir dujų perdavimui, didelio stiprio plačias ir storas plokštes, skirtas naudoti laivuose, jūros inžinerinį plieną, ne mažesnio kaip 420 MPa vidutinio storio plokštes, skirtas pastatams, tiltams ir kitoms konstrukcijoms, plieną greitajam geležinkeliui ir vilkimo įtaisams, nedidelių magnetinių nuostolių ir didelės magnetinės indukcijos plieną, antikorozinį ir atsparų dilimui plieną, lydinių išteklius taupantį nerūdijantįjį plieną (modernų feritinį nerūdijantįjį plieną, dvigubo lydymo nerūdijantįjį plieną ir azoto nerūdijantįjį plieną), specialius plieninius strypus ir vielos strypus, skirtus didelio veiksmingumo pagrindinėms dalims (didelio veiksmingumo pavaroms, 12.9 ar aukštesnės klasės varžtams, didelio stiprio spyruoklėms ir ilgo naudojimo guoliams), taip pat aukštos kokybės specialias plieno kaltines medžiagas (įrankių ir formų plieną, nerūdijantįjį plieną ir, be kita ko, plieną mašinoms)“. Tai, kad žinynas yra taikomas, patvirtinta per naujausią antisubsidijų tyrimą dėl tam tikrų Kinijos kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno (toliau – plokšti karštojo valcavimo produktai) (58).

                     (72)

                     Kinijos Vyriausybė toliau vadovauja sektoriaus plėtrai pagal įvairias politikos priemones ir direktyvas, susijusias, be kita ko, su: rinkos sandara ir restruktūrizavimu, žaliavomis (59), investicijomis, pajėgumų šalinimu, produkto asortimentu, perkėlimu, modernizavimu ir pan. Šiomis ir kitomis priemonėmis Kinijos Vyriausybė teikia nurodymus praktiškai dėl kiekvieno sektoriaus plėtros ir veikimo aspekto ir juos kontroliuoja (60). Dabartinė perteklinių pajėgumų problema tikriausiai yra aiškiausias Kinijos Vyriausybės politikos poveikio ir su juo susijusių iškraipymų įrodymas.

                     (73)

                     Taigi, Kinijos Vyriausybė taiko priemones, kuriomis veiklos vykdytojai skatinami laikytis viešosios politikos tikslų remti skatinamuosius pramonės sektorius, įskaitant OMDP kaip aukščiausios klasės plieno produkto ir jam gaminti naudojamų žaliavų gamybą. Tokios priemonės trukdo rinkos jėgoms normaliai veikti.

               3.2.2.6.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtąją įtrauką: bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas.

                     (74)

                     Atrodo, kad Kinijos bankroto sistema yra nepakankama, kad ją taikant būtų galima įgyvendinti pagrindinius tikslus, pvz., sąžiningai padengti reikalavimus ir skolas ir užtikrinti teisėtas kreditorių ir skolininkų teises bei interesus. Panašu, kad tai pagrįsta tuo, kad, nors Kinijos bankroto įstatymas formaliai grindžiamas panašiais principais, kaip ir atitinkami įstatymai kitose šalyse, Kinijos sistemai būdingas sisteminis nepakankamas vykdymo užtikrinimas. Bankrotų skaičius, palyginti su šalies ekonomikos dydžiu, tebėra nedidelis taip pat ir dėl to, kad nemokumo bylos turi daug trūkumų, kurie veiksmingai atgraso nuo bankroto skelbimo. Be to, valstybės vaidmuo nemokumo byloje tebėra stiprus ir aktyvus, dažnai turintis tiesioginės įtakos bylos baigčiai (61).

                     (75)

                     Be to, nuosavybės teisių sistemos trūkumai ypač akivaizdūs nuosavybės teisių į žemę ir žemėnaudos teisių Kinijoje atžvilgiu (62). Visa žemė priklauso Kinijos valstybei (kolektyviai priklausanti kaimo ir valstybei priklausanti miesto žemė). Ją skiria tik valstybė. Yra teisinių nuostatų, kuriomis siekiama skaidriai paskirstyti žemėnaudos teises rinkos kainomis, pavyzdžiui, nustatant konkurso procedūras. Tačiau šių nuostatų nuolat nesilaikoma – kai kurie pirkėjai žemę gauna nemokamai arba žemesne nei rinkos kaina. (63) Be to, valdžios institucijos, skirdamos žemę, dažnai siekia konkrečių politinių tikslų, įskaitant ekonominių planų įgyvendinimą (64).

                     (76)

                     Todėl atrodo, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai neveikia tinkamai ir dėl to atsiranda iškraipymų, susijusių su nemokių įmonių išlaikymu be skolų ir žemės skyrimu bei įsigijimu KLR. Panašu, kad šias aplinkybes, remiantis turimais įrodymais, taip pat galima visapusiškai taikyti plieno sektoriuje, o konkrečiau – OMDP sektoriuje. Visų pirma, Komisija nustatė, kad, kiek tai susiję su OMDP (65) ir šių produktų žaliavomis (karštojo valcavimo plienu (66)), buvo suteikta galimybė naudotis žemėnaudos teisėmis už mažesnį nei pakankamą atlygį.

               3.2.2.7.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktąją įtrauką: darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas.

                     (77)

                     Kinijoje negali būti visiškai išplėtota rinka pagrįsta darbo užmokesčio sistema, nes darbuotojai ir darbdaviai negali naudotis teisėmis jungtis į organizacijas. Kinija neratifikavo kai kurių esminių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, visų pirma dėl asociacijų laisvės ir dėl kolektyvinių derybų (67). Pagal nacionalinę teisę veikia tik viena profesinių sąjungų organizacija. Tačiau ši organizacija nėra nepriklausoma nuo valstybės institucijų, o jos dalyvavimas kolektyvinėse derybose ir darbuotojų teisių apsaugos srityje tebėra labai menkas (68). Be to, Kinijos darbo jėgos judumą riboja namų ūkių registravimo sistema, pagal kurią galimybė gauti visas socialinės apsaugos ir kitas išmokas suteikiama tik tam tikros administracinės teritorijos gyventojams. Paprastai tai reiškia, kad darbuotojai, kurie neturi gyvenamosios vietos registracijos, užimtumo atžvilgiu atsiduria pažeidžiamoje padėtyje ir gauna mažesnes pajamas nei gyvenamosios vietos registracijos turėtojai (69). Šie nustatyti faktai rodo, kad Kinijoje darbo užmokestis yra iškraipytas.

                     (78)

                     Nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad plieno sektoriui, įskaitant OMDP, nebūtų taikoma aprašyta Kinijos darbo teisės sistema. Taigi OMDP sektoriui darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas poveikį daro ir tiesiogiai (kai gaminamas nagrinėjamasis produktas), ir netiesiogiai (kai suteikiama prieiga prie bendrovių, kurioms taikoma ta pati Kinijos darbo sistema, kapitalo arba gamybos išteklių).

               3.2.2.8.   Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštąją įtrauką: viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą.

                     (79)

                     Kinijos įmonių galimybes pasinaudoti kapitalu mažina įvairūs iškraipymai.

                     (80)

                     Pirma, Kinijos finansų sistemai būdinga stipri valstybės bankų padėtis (70), kai suteikiant galimybę gauti finansavimą atsižvelgiama į kitus nei projekto ekonominis gyvybingumas kriterijus. Panašiai kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai ir toliau yra susiję su valstybe ne tik dėl nuosavybės teisių, bet ir dėl asmeninių ryšių (pagrindinius didelių valstybės finansų įstaigų vadovus galiausiai skiria KKP) (71), ir, vėlgi, kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai nuolat įgyvendina Vyriausybės parengtą viešąją politiką. Tokiu būdu bankai laikosi aiškios juridinės prievolės vykdyti savo veiklą atsižvelgiant į nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikius ir laikantis valstybės pramonės politikos gairių (72). Tą dar labiau sustiprina papildomos galiojančios taisyklės, pagal kurias lėšos yra nukreipiamos į Vyriausybės skatinamaisiais arba kitomis prasmėmis svarbiais įvardytus sektorius (73).

                     (81)

                     Nors pripažįstama, kad pagal įvairias teisines nuostatas nurodoma, kad reikia vadovautis įprasta bankų elgsena ir prudencinėmis taisyklėmis, pvz., išnagrinėti paskolos gavėjo kreditingumą, iš daugybės įrodymų, įskaitant per prekybos apsaugos tyrimus nustatytus faktus, matyti, kad taikant įvairias teisines priemones šioms nuostatoms tenka tik antraeilis vaidmuo.

                     (82)

                     Be to, obligacijų ir kredito reitingai dažnai iškraipomi dėl įvairių priežasčių, įskaitant tai, kad rizikos vertinimas priklauso nuo įmonės strateginės svarbos Kinijos Vyriausybei ir bet kokios netiesioginės Vyriausybės garantijos dydžio. Apytikriai apskaičiuota, kad Kinijos kredito reitingai sistemingai atitinka mažesnius tarptautinius reitingus.

                     (83)

                     Tą dar labiau sustiprina papildomos galiojančios taisyklės, pagal kurias lėšos yra nukreipiamos į Vyriausybės skatinamaisiais arba kitomis prasmėmis svarbiais įvardytus sektorius (74). Dėl to skolinimas valstybės įmonėms, didelėms susijusioms privačioms įmonėms ir įmonėms pagrindiniuose pramonės sektoriuose yra šališkas, o tai reiškia, kad kapitalo prieinamumas ir sąnaudos nėra vienodi visiems rinkos dalyviams.

                     (84)

                     Antra, skolinimosi išlaidos buvo dirbtinai mažinamos, kad būtų skatinamas investicijų augimas. Dėl to per daug naudojama kapitalo investicijų, o investicijų grąža yra vis mažesnė. Tai matyti iš pastaruoju metu didėjančio įmonių įsiskolinimo valstybės sektoriuje nepaisant smarkaus pelningumo mažėjimo, o tai rodo, kad bankų sistemos veikimo mechanizmai neatitinka įprastų komercinių taisyklių.

                     (85)

                     Trečia, nors nominali palūkanų norma buvo liberalizuota 2015 m. spalio mėn., kainų signalai vis dar nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, o yra veikiami Vyriausybės sukurtų iškraipymų. Iš tiesų skolinimo dalis, kuri yra lygi lyginamajai palūkanų normai arba už ją mažesnė, vis dar sudaro 45 % viso skolinimo ir panašu, kad tikslinis kreditas dar labiau padidėjo, nes, nepaisant pablogėjusių ekonominių sąlygų, nuo 2015 m. ši dalis pastebimai padidėjo. Dirbtinai mažos palūkanų normos lemia mažesnės nei rinkos kainos nustatymą, taigi ir pernelyg didelį kapitalo naudojimą.

                     (86)

                     Bendras kredito augimas Kinijoje rodo kapitalo paskirstymo veiksmingumo mažėjimą be jokių kreditavimo apribojimų požymių, kurie būtų tikėtini neiškraipytoje rinkos aplinkoje. Dėl to pastaraisiais metais labai padaugėjo neveiksnių paskolų. Didėjant rizikingų skolų skaičiui Kinijos Vyriausybė nusprendė vengti įsipareigojimų nevykdymo. Taigi blogų skolų klausimas buvo išspręstas perkeliant skolą ir taip sukuriant vadinamąsias bendroves zombes, arba perleidžiant skolos nuosavybę (pvz., per susijungimus ar konvertuojant skolas į nuosavybės vertybinius popierius), nebūtinai pašalinant bendrą skolos problemą ar pagrindines skolos priežastis.

                     (87)

                     Iš esmės, nepaisant pastarojo meto veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant liberalizuoti rinką, Kinijos įmonių kredito sistemai įtakos turi didelės sisteminės problemos ir iškraipymai, atsirandantys dėl nuolatinio nepageidaujamo valstybės vaidmens kapitalo rinkose.

                     (88)

                     Nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad plieno sektoriuje, įskaitant OMDP, nebūtų pirmiau aprašyto valstybės kišimosi į finansų sistemą. Priešingai, iš pareiškėjo pateiktos „ThinkDesk“ ataskaitos matyti, kad daugelis Kinijos OMDP gamintojų pasinaudojo ne rinkos finansinėmis operacijomis. Komisija taip pat nustatė, kad OMDP (75) ir jo žaliavai (karštojo valcavimo plienui (76)) buvo skiriamas lengvatinis skolinimas, pripažįstamas kaip subsidijos. Todėl dėl didelio valstybės kišimosi į finansų sistemą rinkos sąlygoms daromas didelis poveikis visais lygmenimis.

               3.2.2.9.   Aprašytų iškraipymų sisteminis pobūdis

                     (89)

                     Komisija pažymėjo, kad Ataskaitoje aprašyti iškraipymai yra susiję ne tik su plieno sektoriumi apskritai ar OMDP sektoriumi konkrečiai. Priešingai, iš turimų įrodymų matyti, kad Kinijos sistemos faktai ir skaičiai, kaip aprašyta 3.2.2.1–3.2.2.5 skirsniuose ir Ataskaitos A dalyje, taikomi visoje šalyje ir ekonomikos sektoriuose. Tas pat pasakytina apie gamybos veiksnių aprašymą, pateiktą 3.2.2.6–3.2.2.8 skirsniuose ir Ataskaitos B dalyje.

                     (90)

                     OMDP gaminti reikalingi labai įvairūs gamybos ištekliai. Byloje nėra įrodymų, kad jie nebūtų gaunami Kinijoje. Kai OMDP gamintojai perka šiuos gamybos išteklius ir (arba) dėl jų sudaro sutartis, jų mokamos kainos (kurios į sąskaitas įtraukiamos kaip jų sąnaudos) yra aiškiai susijusios su tais pačiais pirmiau minėtais sisteminiais iškraipymais. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais. Jie gali skolintis pinigų, kurie yra susiję su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą. Be to, jiems taikoma planavimo sistema, kuri taikoma visuose valdžios ir sektorių lygmenyse.

                     (91)

                     Todėl negalima naudoti ne tik OMDP pardavimo vidaus rinkoje kainų, bet ir visų susijusių gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbą ir pan.) sąnaudų, kurios yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi, kaip aprašyta Ataskaitos A ir B dalyse. Iš tiesų, valstybės kišimasis, aprašytas kalbant apie kapitalo, žemės, darbo jėgos, energijos ir žaliavų paskirstymą, stebimas visoje KLR. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad gamybos išteklius, kuris buvo pagamintas Kinijoje derinant įvairius gamybos veiksnius, yra susijęs su dideliais iškraipymais. Tas pat pasakytina apie visus gamybos išteklius. Per šį tyrimą Kinijos Vyriausybė ar eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių priešingų įrodymų ar argumentų.

               3.2.2.10.   Išvada

                     (92)

                     3.2.2.2–3.2.2.9 skirsniuose pateikta analizė, apimanti visų turimų įrodymų, susijusių su Kinijos kišimusi į savo ekonomiką apskritai ir plieno sektorių (įskaitant nagrinėjamąjį produktą), parodė, kad kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, nes jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Tuo remdamasi, ir Kinijos Vyriausybei bei eksportuojantiems gamintojams nebendradarbiaujant, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti.

                     (93)

                     Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju remdamasi atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, kaip aptarta kitame skirsnyje. Komisija priminė, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis gamintojas ir kad nebuvo pateikta jokių tvirtinimų, kad kai kurios vidaus sąnaudos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto trečią įtrauką yra neiškraipytos.

               3.2.3.   Tipiška šalis

         3.2.3.1.   Bendrosios pastabos

                     (94)

                     Tipiška šalis pasirinkta remiantis šiais kriterijais:

                                 —

                                 ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze (77), naudojo šalis, kurių bendrosios nacionalinės pajamos panašios į KLR,

                                 —

                                 peržiūrimojo produkto gamyba toje šalyje (78),

                                 —

                                 susijusių viešų duomenų prieinamumas toje šalyje,

                                 —

                                 jei yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė buvo teikiama šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

                     (95)

                     Kaip paaiškinta 24–25 konstatuojamosiose dalyse, 2018 m. balandžio 13 d. pranešime Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad ji nustatė šešias galimas tipiškas šalis: Argentina, Kolumbija, Malaizija, Meksika, Pietų Afrika ir Tailandas, ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas ir siūlyti kitas šalis.

               3.2.3.2.   Ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR

                     (96)

                     Pasaulio bankas Argentiną, Kolumbiją, Malaiziją, Meksiką, Pietų Afriką ir Tailandą laiko šalimis, kurių ekonominis išsivystymas yra panašaus lygio kaip KLR, t. y. pagal bendrąsias nacionalines pajamas (toliau – BNP) jos visos priskiriamos prie didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių.

                     (97)

                     Pareiškėjas tvirtino, kad Meksika yra NAFTA narė, dėl to ji yra integruota į Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos erdvę ir jos ekonominio išsivystymo lygis yra daug didesnis nei KLR, o tai gali turėti įtakos Meksikos sąnaudoms. Komisija, remdamasi Pasaulio banko BNP duomenų baze, atliko galimų tipiškų šalių tinkamumo analizę. Pagal šią duomenų bazę Meksika yra priskiriama didesnes nei vidutines pajamas gaunančioms šalims, taigi jos išsivystymo lygis panašus į KLR išsivystymo lygį. Šiai šalių kategorijai priskiriamos šalys, kurių BNP vienam gyventojui 2017 m. (metai, kurių turimi naujausi prekybos duomenys) buvo 3 896–12 055 JAV dolerių. Priskyrimas taikomas kiekvienai atskirai šaliai, o ne laisvosios prekybos erdvėms, muitų sąjungoms ir pan. priklausančių šalių grupėms. Komisija mano, kad visos šešios nustatytos galimos tipiškos šalys ekonominio išsivystymo atžvilgiu vienodai panašios į KLR. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

               3.2.3.3.   Peržiūrimojo produkto gamyba tipiškoje šalyje ir susijusių viešų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje

                     (98)

                     2018 m. balandžio 13 d. pranešime Komisija nurodė, kad žinoma, jog peržiūrimasis produktas buvo gaminamas Argentinoje, Kolumbijoje, Malaizijoje, Meksikoje, Pietų Afrikoje ir Tailande.

                     (99)

                     Komisija nustatė, kad trijų šalių – Argentinos, Kolumbijos ir Tailando – viešų duomenų prieinamumas turėjo būti dar labiau tikrinamas, visų pirma, kiek tai susiję su peržiūrimojo produkto gamintojo pateiktais viešais finansiniais duomenimis.

                     (100)

                     Kolumbijoje ir Tailande nerasta jokių peržiūrimojo produkto gamintojo viešai prieinamų finansinių duomenų. Argentinos viešai prieinami finansiniai duomenys buvo susiję su „Ternium“ grupe, kurios bendrovės gamino peržiūrimąjį produktą toje šalyje. Vis dėlto iš grupės finansinių duomenų nebuvo aišku, kuri dalis duomenų yra susijusi su grupės veikla Argentinoje, nes grupė su Argentina susijusius duomenis pateikė kartu su kitų šalių, kaip antai Bolivijos, Čilės, Paragvajaus ir Urugvajaus, duomenimis. Todėl duomenys nebuvo pakankamai tikslūs, kad juos būtų galima naudoti kaip lyginamuosius dydžius.

                     (101)

                     Pastabose dėl 2018 m. balandžio 13 d. pranešimo pareiškėjas pakartojo, kad Pietų Afrika būtų tinkamiausia tipiška šalis. Joje peržiūrimąjį produktą gamino du gamintojai. Vieno gamintojo, t. y. „SAFEl Steel (Pty) Ltd.“, finansiniai duomenys nebuvo viešai prieinami. Nors kito gamintojo, t. y. „ArcelorMittal South Africa“, finansiniai duomenys buvo viešai prieinami, bendrovė tiek tiriamuoju laikotarpiu, tiek visu nagrinėjamuoju laikotarpiu veikė nuostolingai. Dėl to jos nebuvo galima pasirinkti, nes nuostolingai veikiančios bendrovės finansiniuose duomenyse nebūtų pelno elemento, kurį reikia pakeisti. Komisija Pietų Afrikoje neradusi kitų peržiūrimojo produkto gamintojų, kurių finansiniai duomenys būtų viešai prieinami, nusprendė, kad ši šalis yra netinkama tipiška šalis.

                     (102)

                     Pastabose dėl 2018 m. liepos 3 d. pranešimo pareiškėjas tvirtino, kad Komisija neteisingai atmetė Pietų Afriką kaip tipišką šalį, nes tai, kad peržiūrimojo produkto gamintojas vienus metus veikė nuostolingai, negalėjo būti lemiamas veiksnys pasirenkant tipišką šalį.

                     (103)

                     Kadangi Komisija turėjo daug galimybių pasirinkti tipišką šalį, ji nusprendė pasirinkti šalį, kurioje pagrįsta administracinių, pardavimo ir bendrųjų (toliau – PBA) išlaidų ir pelno suma gali būti nustatyta remiantis viešai prieinamais tos šalies bendrovės duomenimis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto paskutinę pastraipą.

                     (104)

                     Todėl tai, kad „ArcelorMittal South Africa“ veikė nuostolingai, buvo lemiamas veiksnys Komisijai vertinant, kokią šalį pasirinkti tipiška šalimi, tad pareiškėjo tvirtinimas buvo atmestas.

                     (105)

                     Malaizijoje viešai prieinami buvo bendrovės „CSC Steel Holdings Berhad“ finansiniai duomenys – ši bendrovė buvo Taivano bendrovės „China Steel Corporation“ patronuojamoji bendrovė. „CSC Steel Holdings Berhad“ peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gamino peržiūrimąjį produktą ir veikė pelningai.

                     (106)

                     Pareiškėjas tvirtino, kad remiantis viešai prieinamais užsienio bendrovių duomenimis gali būti gauti nepatikimi duomenys. Komisija laikėsi nuomonės, kad viešai prieinamų duomenų patikimumo analizė turi būti atliekama kiekvienu atveju atskirai. Nagrinėjamu atveju Komisija neturėjo jokių įrodymų arba pareiškėjas nepateikė įrodymų, kuriais remiantis būtų galima pagrįstai neatsižvelgti į bendrovės „CSC Steel Holdings Berhard“ finansinius duomenis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (107)

                     Meksikos atveju Komisija gavo viešai prieinamų „Ternium“ grupės duomenų, visų pirma jos 2017 m. metinę ataskaitą. Ši grupė yra Meksikos peržiūrimojo produkto gamintoja, o Meksikai tenka daugiau kaip 55 % konsoliduoto pardavimo, apie kurį pranešama atskirai nuo kitų geografinių regionų. Be to, „Ternium“ grupė per peržiūros tiriamąjį laikotarpį veikė pelningai.

                     (108)

                     Todėl Komisija manė, kad galutinai tipišką šalį reikėjo pasirinkti iš Malaizijos ir Meksikos.

                     (109)

                     Savo pastabose pareiškėjas nurodė Jungtinių Valstijų praktiką naudoti metalo sektoriuje veikiančių bendrovių, pavyzdžiui, aliuminio gamintojų, krepšelį. Tačiau, kai tik įmanoma, Komisija pirmenybę teikė peržiūrimąjį produktą faktiškai gaminančių bendrovių viešai prieinamiems duomenims. Tik tuo atveju, jei tokios gamybos nėra arba jei dėl kitų veiksnių peržiūrimąjį produktą gaminančių bendrovių bet kurioje šalyje, kurios ekonominio išsivystymo lygis yra panašus, naudoti nėra tinkama, Komisija svarstytų kitas tinkamas alternatyvas. Nagrinėjamu atveju tai nebuvo būtina, nes yra tikrų OMDP gamintojų, kurių duomenys yra viešai prieinami. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

               3.2.3.4.   Socialinės ir aplinkos apsaugos lygis

                     (110)

                     Nustačiusi, kad yra dvi galimos šalys, kurias galima pasirinkti kaip tipišką šalį, t. y. Meksika ir Malaizija, Komisija įvertino jų socialinės ir aplinkos apsaugos lygį, kad pasirinktų vieną iš jų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmos įtraukos paskutinį sakinį.

                     (111)

                     Komisija nustatė, kad Malaizija atsilieka laikydamasi atitinkamų tarptautinių darbo standartų ir ratifikuodama TDO konvencijas, nurodytas pagrindinio reglamento Ia priede. Visų pirma Malaizija neratifikavo trijų iš aštuonių pagrindinių TDO konvencijų (dėl asociacijų laisvės, dėl priverstinio darbo panaikinimo ir dėl nediskriminavimo). Be to, Malaizija pasirašė vieną iš pagrindinių aplinkos susitarimų, bet jo neratifikavo (79).

                     (112)

                     Tuo tarpu Meksika labiau laikosi TDO darbo standartų, nes ratifikavo visas pagrindines konvencijas, išskyrus Konvenciją dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas. Be to, ji pasirašė ir ratifikavo visas pagrindines aplinkos apsaugos konvencijas.

               3.2.3.5.   Išvada

                     (113)

                     Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, Meksika atitiko visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus, kad būtų laikoma tinkama tipiška šalimi. Visų pirma Meksikoje gaminama daug peržiūrimojo produkto ir turimi išsamūs visų gamybos veiksnių, gamybos pridėtinių išlaidų, PBA ir pelno duomenys. Be to, Meksikos socialinė ir aplinkos apsauga yra aukštesnio lygio.

               3.2.4.   Gamybos pridėtinės išlaidos, PBA ir pelnas

                     (114)

                     2018 m. liepos 3 d. pranešimu Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto ketvirtą pastraipą į normaliosios vertės skaičiavimą įtrauks Meksikos bendrovės „Ternium S.A.“ PBA išlaidas ir pelną. Be to, Komisija įtrauks tos pačios bendrovės gamybos pridėtines išlaidas, kad būtų įtrauktos sąnaudos, kurios nebuvo įtrauktos į pirmiau minėtus gamybos veiksnius.

                     (115)

                     Pastabose dėl 2018 m. liepos 3 d. pranešimo pareiškėjas tvirtino, kad būtų geriau naudoti nekonsoliduotus „ArcelorMittal South Africa“ (vietos bendrovės) duomenis, o ne konsoliduotus „Ternium“ grupės (pasaulinė grupė), kurios gamyba Meksikoje sudaro daugiau kaip 55 % konsoliduotų pardavimų, duomenis. Šis argumentas buvo pagrįstas pastebėjimu, kad nekonsoliduoti duomenys buvo vietos bendrovės, o ne pasaulinės grupės, rezultatai, ir dėl to tariamai geriau atspindi tipiškos šalies fiksuotas gamybos pridėtines išlaidas, PBA ir pelną. Tačiau, kadangi „ArcelorMittal South Africa“ duomenys negalėjo būti naudojami, nes ši bendrovė veikia nuostolingai, šis tvirtinimas tapo betikslis, todėl buvo atmestas.

                     (116)

                     Pastabose dėl 2018 m. liepos 3 d. pranešimo pareiškėjas taip pat tvirtino, kad nors Meksika yra tinkama tipiška šalis, „Ternium S.A. Mexico“ yra dalis tarptautinės bendrovės – grupės „Ternium, kurios finansiniai duomenys atspindi operacijas skirtingo ekonominio išsivystymo šalyse.

                     (117)

                     Neatsižvelgdama į tai, kad „Ternium“ grupė yra tarptautinė bendrovė, Komisija padarė išvadą, kad viešai prieinami „Ternium S.A. Mexico“ duomenys buvo pakankamai konkretūs, kalbant apie peržiūrimojo produkto gamybą Meksikoje, todėl šį tvirtinimą atmetė. Atsižvelgdama į 3.2.3 skirsnyje pateiktą analizę Komisija nusprendė naudoti turimus 2017 m. „Ternium S.A. Mexico“ finansinius duomenis, kurie apima peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

               3.2.5.   Neiškraipytoms sąnaudoms nustatyti naudoti šaltiniai

                     (118)

                     2018 m. liepos 3 d. pranešime Komisija nurodė, kad normaliajai vertei pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuoti ji naudosis duomenų baze „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA), kad nustatytų neiškraipytas daugumos gamybos veiksnių sąnaudas. Komisija „Doing Business“ projekto 2018 m. duomenis naudojo elektros energijos sąnaudoms nustatyti, nacionalinius statistinius duomenis – gamtinių dujų sąnaudoms nustatyti, Federalinio rajono mokesčių kodekso duomenis – vandens sąnaudoms nustatyti ir „Ternium S.A. Mexico“ finansinius duomenis – PBA išlaidoms, pelnui ir pridėtinėms išlaidoms nustatyti.

               3.2.6.   Gamybos veiksniai

                     (119)

                     Kaip jau nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje, 2018 m. balandžio 13 d. pranešime Komisija siekė sudaryti pradinį sąrašą gamybos veiksnių ir šaltinių, skirtų naudoti visiems gamybos veiksniams, kaip antai medžiagos, energija ir darbas, susijusiems su bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų peržiūrimojo produkto gamyba, nustatyti.

                     (120)

                     Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija rėmėsi pareiškėju, kad nustatytų OMDP gamyboje naudojamus gamybos veiksnius. Iš tiesų, remiantis Kinijos OMDP gamintojų interneto svetainėje viešai skelbiama informacija, jų gamybos procesas ir naudotos medžiagos visiškai atitinka pareiškėjo nurodytus.

                     (121)

                     Gamybos proceso pradiniu tašku buvo pasirinktas pagrindas arba pagrindinis ritinys, nes pareiškėjo gamybos procesas prasidėjo nuo to pagrindo. Be to, remdamasi per pirminį tyrimą gauta informacija, kuri buvo geriausia turima informacija, Komisija nustatė, kad eksportuojantys gamintojai taip pat pradėjo gaminti OMDP nuo pagrindo. Iš tiesų pradiniu atveju nė vienas integruotas gamintojas nebendradarbiavo.

                     (122)

                     Kadangi nebuvo bendradarbiauta, Komisija neturėjo išsamesnių muitų tarifų kodų nei pareiškėjo pateikti 6 skaitmenų SS kodai. SS kodai atitinka visus Meksikos muitų tarifų kodus.

                     (123)

                     Atsižvelgiant į visą pareiškėjo pateiktą informaciją buvo nustatyti šie gamybos veiksniai ir, kai taikoma, SS kodai:

                        1 lentelė

                                 Gamybos veiksnys

                                 SS kodas

                                 Vieneto importo vertė

                                    Žaliavos

                                 Pagrindas – karštai galvanizuoti plieno ritiniai:

                                             —

                                             padengti arba apvilkti cinku

                                 7210 49

                                 0,84 EUR/kg

                                             —

                                             padengti arba apvilkti cinko lydiniais

                                 7210 49

                                 0,84 EUR/kg

                                 Metalinė danga – cinko liejinys (dengimui cinku):

                                             —

                                             < 99,99 % cinko

                                 7901 12

                                 Netaikoma

                                             —

                                             cinko lydiniai

                                 7901 20

                                 Netaikoma

                                 Dengimas organinėmis medžiagomis

                                             —

                                             poliesterio dažai

                                 3208 10

                                 4,33 EUR/kg

                                             —

                                             poliuretano dažai

                                 3208 90

                                 4,91 EUR/kg

                                             —

                                             polivinilideno fluorido dažai

                                 3209 90

                                 3,36 EUR/kg

                                    Darbas

                                 Darbo užmokestis gamybos sektoriuje

                                 [nėra duomenų]

                                 1,37 EUR/val.

                                    Energija

                                 Elektros energija

                                 [nėra duomenų]

                                 0,06 EUR/kWh

                                 Gamtinės dujos

                                 [nėra duomenų]

                                 0,0034 EUR/MJ

                                 Suslėgtas oras

                                 2853 90

                                 Netaikoma

                                 Vanduo

                                 [nėra duomenų]

                                 3,81 EUR/m3

                                    Pagal produktą/atlieką

                                 Galvanizuoto plieno laužas

                                 7204 29

                                 0,18 EUR/kg

               3.2.6.1.   Medžiagos

                     (124)

                     Pareiškėjas patvirtino, kad karštai galvanizuoti plieno ritiniai yra daugiausia naudojami kaip pagrindas tipiškiausiam peržiūrimajam produktui gaminti. Todėl, nebendradarbiaujant eksportuojantiems gamintojams ir negavus suinteresuotųjų šalių pastabų Komisija nesurinko duomenų apie kitus galimus pagrindus, kaip antai karštojo valcavimo arba šaltojo valcavimo plieno ritinius.

                     (125)

                     Dėl metalinės dangos pareiškėjas patvirtino, kad daugiausia naudojamas dengimas cinku. Todėl nebendradarbiaujant eksportuojantiems gamintojams ir negavus suinteresuotųjų šalių pastabų Komisija nusprendė, kad nereikia rinkti duomenų apie dengimą aliuminiu.

                     (126)

                     Pažymėtina, kad karštai galvanizuoto plieno ritinio pagrindas jau dengtas cinku arba cinko lydiniais. Duomenys apie metalinę dangą buvo renkami tik koregavimams padaryti skaičiuojant normaliąją vertę, remiantis įvairiu kiekiu cinko ar cinko lydinių, naudojamų įvairių rūšių produktų metalinei dangai.

                     (127)

                     Pareiškėjo įrašai neleidžia nustatyti, kiek sunaudojama papildomų medžiagų vienam peržiūrimojo produkto vienetui. Pagalbines medžiagas pareiškėjas laikė gamybos pridėtinėmis išlaidomis. Todėl, neturėdama šios informacijos, Komisija negalėjo nustatyti naudotų pagalbinių medžiagų naudojimo santykio ir neiškraipytų verčių. Tačiau Komisija nustatė, kad visos pagalbinės medžiagos kartu sudarė nežymią tonos galutinio produkto gamybos sąnaudų dalį. Kad galėtų tinkamai atsižvelgti į šias sąnaudas apskaičiuodama normaliąją vertę, Komisija padidino neiškraipytas gamybos sąnaudas (dengimo medžiagos, darbas, energija ir vanduo) Meksikoje tokiu procentiniu dydžiu, kuris yra lygus pareiškėjo pateiktų gamybos sąnaudų pagalbinių medžiagų daliai. Komisija manė, kad šis metodas tinkamai atspindi, kokią apskaičiuotos normaliosios vertės visų gamybos sąnaudų dalį sudaro pagalbinės medžiagos.

                     (128)

                     Pareiškėjas nenurodė, kad būtų naudojamos SND, vandenilis ar azotas. Todėl šie pradžioje nustatyti gamybos veiksniai nebuvo naudoti skaičiuojant normaliąją vertę.

                     (129)

                     Pareiškėjas taip pat nurodė, kad reikėtų atsižvelgti į laužą, kuris susidaro OMDP gamybos procese. Kad tą būtų galima padaryti, reikėjo nustatyti laužo pobūdį ir atitinkamus SS kodus. Šiuo atveju nustatyta, kad susidaro galvanizuoto plieno laužas (žr. 123 konstatuojamosios dalies lentelę).

                     (130)

                     Dėl visų medžiagų ir laužo, apie kuriuos nėra informacijos Meksikos rinkoje, Komisija rėmėsi importo kainomis. Importo kaina tipiškoje šalyje buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė vieneto importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, kaina. Komisija nusprendė neįtraukti importo iš KLR į tipišką šalį, nes 92 konstatuojamojoje dalyje ji padarė išvadą, kad pagal 2 straipsnio 6a dalies b punktą šiuo atveju netinkama naudoti KLR vidaus rinkos kainų ir sąnaudų dėl didelių iškraipymų. Remdamasi turimais įrodymais ir suinteresuotosioms šalims nepateikus paneigimo Komisija mano, kad tie patys iškraipymai veikė eksporto kainas. Neįtraukus importo iš KLR, importas iš kitų trečiųjų šalių buvo tipiškas ir sudarė 94–100 % viso importo į Meksiką.

                     (131)

                     Kad galėtų nustatyti neiškraipytą medžiagų, pristatytų prie eksportuojančio gamintojo gamyklos vartų, kainą, kaip nustatyta 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje, Komisija prie importo kainos pridėjo tipiškos šalies (Meksikos) importo muitą ir vidaus vežimo išlaidas. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija rėmėsi pareiškėjo pateikta informacija apie vidaus vežimo išlaidas.

               3.2.6.2.   Darbas

                     (132)

                     Iš TDO statistinių duomenų nustatyta informacija apie mėnesio darbo užmokestį gamybos sektoriuje ir išdirbtą valandų skaičių per savaitę Meksikoje per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Pareiškėjas tvirtino, kad apie Pietų Afriką turimi duomenys galėtų būti pakoreguoti atsižvelgiant į infliaciją, naudojantis vartotojų kainų indeksu arba darbo sąnaudų indeksais gamybos sektoriuje, kuriuos skelbia Pietų Afrikos rezervų bankas. Tačiau, kadangi Komisija nusprendė pasirinkti Meksiką kaip tinkamą tipišką šalį, kurios duomenys yra patikimi, šis tvirtinimas buvo nesusijęs.

               3.2.6.3.   Elektros energija

                     (133)

                     Elektros energijos kainos buvo pateiktos ataskaitoje „Doing business 2018“. Šioje ataskaitoje naudotas standartinis metodas vienos kilovatvalandės kainai Meksikoje nustatyti.

                     (134)

                     Komisija taip pat ketino naudoti elektros energijos tarifus, kuriuos skelbia elektros energijos gamintojai ir skirstytojai Meksikoje. Meksikoje dominuojantis elektros energijos tiekėjas yra valstybės bendrovė CFE („Comisión Federal de Electricidad“).

                     (135)

                     Pareiškėjas tvirtino, kad „Doing business 2018“ cituojamos elektros energijos sąnaudos atrodo dirbtinai mažos, palyginti su dauguma šalių, todėl pasiūlė naudoti tarifus vietovėje, kurioje buvo gaminamas peržiūrimasis produktas, prireikus atliekant galimus koregavimus atsižvelgiant į tiekimo kanalą, specializuotus mokesčius ir PVM.

                     (136)

                     Pareiškėjas nepateikė pakankamų įrodymų, kad tokie koregavimai atsižvelgiant į PVM, specializuotus mokesčius ir tiekimo kanalus yra iš tiesų būtini ir taikytini Kinijos eksportuojantiems gamintojams. Todėl Komisija atmetė šį tvirtinimą ir nusprendė naudotis išsamiausiais ir nedviprasmiškais ataskaitos „Doing business 2018“ duomenimis.

               3.2.6.4.   Gamtinės dujos

                     (137)

                     Meksikos gamtinių dujų kaina pateikiama Energijos reguliavimo komisijos („Comisión Reguladora de Energía“) tvarkomoje statistinių duomenų bazėje. Pateikti 2017 m. liepos – gruodžio mėn. duomenys.

                     (138)

                     Pareiškėjas tvirtino, kad būtų galima naudoti GTA duomenų bazėje pateiktą Pietų Afrikos tonos suskystintų gamtinių dujų (SS kodas 2711 11) importo kainą, vėliau paverstą į kainą už gigadžaulį. Kadangi Komisija nusprendė tipiška šalimi pasirinkti Meksiką ir ji turi minėtus šios šalies duomenis, šis tvirtinimas buvo atmestas.

               3.2.6.5.   Suslėgtas oras

                     (139)

                     Be gamybos veiksnių, nurodytų 2018 m. balandžio 13 d. pranešime, pareiškėjas pranešė Komisijai, kad peržiūrimojo produkto gamybai yra naudojamas suslėgtas oras. Suslėgtas oras perkamas skystojo oro pavidalu.

                     (140)

                     Komisija nustatė, kad skystojo oro atitinkamas SS kodas yra 2853 90. Tačiau šis kodas yra taikomas ir kelioms kitoms cheminėms medžiagoms. Iš nacionalinių Meksikos muitų tarifų sąrašo matyti, kad išsamesnės klasifikacijos nėra. Todėl iš GTA duomenų bazės gauti duomenys apimtų ir kitų neorganinių junginių (įskaitant distiliuotą vandenį ar vandenį, skirtą laidumui matuoti, taip pat panašaus grynumo vandenį) ir amalgamų, išskyrus tauriųjų metalų amalgamas, importo duomenis.

                     (141)

                     Dėl pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje aprašytų priežasčių Komisija manė, kad GTA duomenų bazes naudotis netinka. Reikėtų pažymėti, kad suslėgtas oras sudarė nežymią tonos galutinio produkto gamybos sąnaudų dalį. Kad galėtų atsižvelgti į šias sąnaudas skaičiuodama neiškraipytą normaliąją vertę, Komisija padidino neiškraipytas gamybos sąnaudas (dengimo medžiagos, darbas, energija ir vanduo) tokiu procentiniu dydžiu, kuris yra lygus pareiškėjo pateiktų gamybos sąnaudų suslėgto oro daliai. Komisija manė, kad šis metodas tinkamai atspindi, kokią apskaičiuotos normaliosios vertės visų gamybos sąnaudų dalį sudaro suslėgtas oras.

               3.2.6.6.   Vanduo

                     (142)

                     Meksikoje dėl vandens tarifų sprendžiama savivaldybės lygmeniu. Be to, Meksikos vandens reglamentavimo Vyriausybinė institucija CONAGUA („Comisión Nacional del Agua“) skelbia su vandeniu susijusius statistinius duomenis ir pateikia pramoniniam naudojimui skirto vandens kainų parinktose savivaldybėse apžvalgą. Tačiau naujausias leidinys yra 2016 m. ir jame pateikti 2015 m. duomenys.

                     (143)

                     Todėl, norėdama naudoti peržiūros tiriamuoju laikotarpiu taikytinas kainas, Komisija naudojo Meksiko vandens tarifus. Jie buvo pateikti Federalinio rajono mokesčių kodekse, kuris buvo iš dalies keistas 2016 m. gruodžio mėn. ir taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d.

               3.2.6.7.   Skaičiavimai

                     (144)

                     Norėdama apskaičiuoti normaliąją vertę Komisija ėmėsi šių dviejų veiksmų.

                     (145)

                     Pirma, Komisija nustatė neiškraipytas gamybos sąnaudas. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija pareiškėjo gamybos proceso lygmeniu nustatytus naudojimo veiksnius (medžiagos, darbas, energija ir vanduo) padaugino iš neiškraipytų vieneto sąnaudų, nustatytų tipiškoje šalyje Meksikoje. Be to, šių gamybos veiksnių, kurių tikslių naudojimo veiksnių pareiškėjas nepateikė (visų pirma, papildomos medžiagos ir suslėgtas oras), atžvilgiu Komisija neiškraipytoms tiesioginėms gamybos sąnaudoms pritaikė procentinį dydį, kuris yra lygus pareiškėjo nurodytų gamybos sąnaudų šių gamybos veiksnių daliai.

                     (146)

                     Antra, pirmiau nurodytoms gamybos sąnaudoms Komisija pritaikė Meksikos „Ternium S.A.“ gamybos pridėtines išlaidas, PBA ir pelną. Jos nustatytos remiantis 2017 m. Meksikos „Ternium S.A.“ metine ataskaita ir išreikštos tokiais procentiniais dydžiais:

                     (147)

                     14,12 % gamybos pridėtinės išlaidos (80), pritaikytos gamybos sąnaudoms (apimančioms medžiagų suvartojimą, darbą, energiją ir vandenį);

                     (148)

                     12,56 % PBA (81), pritaikytos gamybos sąnaudų ir gamybos pridėtinių išlaidų sumai;

                     (149)

                     15,09 % pelnas (82), pritaikytas gamybos sąnaudų, gamybos pridėtinių išlaidų ir PBA sumai.

                     (150)

                     Tuo remdamasi Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal produkto rūšį, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, normalioji vertė nustatyta visos šalies mastu, o ne kiekvienam eksportuotojui ir gamintojui atskirai.

               3.2.7.   Eksporto kaina

                     (151)

                     Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato CIF duomenimis ir pakoreguota pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis.

               3.2.8.   Palyginimas ir dempingo skirtumai

                     (152)

                     Komisija palygino pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuotą normaliąją vertą su eksporto kaina EXW sąlygomis.

               3.2.9.   Išvada

                     (153)

                     Tuo remiantis vidutinis svertinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra 134 %.

                     (154)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi.

               3.3.   KLR vykdomo dempingo pasikartojimo tikimybė

                     (155)

                     Kaip nustatyta, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu OMDP produktai iš KLR buvo importuojami dempingo kaina, tačiau importo apimtis buvo palyginti nedidelė. Kad būtų išsamu, Komisija taip pat nagrinėjo dempingo pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos. Buvo analizuojami tokie papildomi elementai: KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, KLR eksportuojančių gamintojų kainodaros politika kitose rinkose, galimybės patekti į kitas rinkas ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

               3.3.1.   Eksportas į trečiąsias šalis

                     (156)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu OMDP importo iš KLR į Sąjungą apimtis, nors ir laikyta tipiška, kaip pripažinta 36 konstatuojamojoje dalyje, buvo gana maža (apie 0,1 % viso Sąjungos suvartojimo). Todėl, kad galėtų patvirtinti išvadą dėl dempingo tęsimosi, Komisija nusprendė taip pat analizuoti duomenis, susijusius su KLR vykdomu OMDP pardavimu trečiosioms šalims. Dempingo skaičiavimas atliktas naudojant pardavimo trečiosioms šalims kainas, pagrįstas Kinijos eksporto statistiniais duomenimis.

               3.3.1.1.   Normalioji vertė

                     (157)

                     Normalioji vertė dempingui iš KLR į trečiąsias šalis įvertinti aprašyta 37–150 konstatuojamosiose dalyse.

               3.3.1.2.   Eksporto kaina

                     (158)

                     Kadangi Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, eksporto į trečiąsias šalis kaina buvo pagrįsta pareiškėjo pateiktais Kinijos eksporto duomenų bazės duomenimis. Pagal šiuos minėtoje duomenų bazėje pateiktus FOB duomenis Komisija nustatė uostų krovos ir vidaus vežimo išlaidas Kinijoje, kaip įvertinta pareiškėjo, eksporto kainai EXW sąlygomis apskaičiuoti.

               3.3.1.3.   Palyginimas

                     (159)

                     Komisija apskaičiuotą normaliąją vertę ir eksporto į kitas šalis nei Sąjunga kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

               3.3.1.4.   Dempingo skirtumas

                     (160)

                     Palyginus nustatytas visai šaliai taikomas 118 % dempingo skirtumas eksportuojant į visas kitas trečiąsias šalis (išskyrus Sąjungą) ir visai šaliai taikomi 112–160 % dempingo skirtumai eksportuojant į penkias svarbiausias eksporto rinkas (Indija, Filipinai, Rusijos Federacija, Pietų Korėja ir Vietnamas). Tai patvirtino, kad nustatytas eksporto į Sąjungą dempingo skirtumas buvo pagrįstas, nepaisant to, kad pardavimo apimtis buvo labai nedidelė.

               3.3.2.   KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

                     (161)

                     Kadangi bendradarbiauta nebuvo, KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis turimais faktais ir, visų pirma, pareiškėjo pateikta informacija.

                     (162)

                     KLR gamybos pajėgumai gerokai viršijo einamosios gamybos apimtį. Pagal Kinijos geležies ir plieno asociaciją (CISA), spalva dengto plieno gamybos pajėgumai 2013 m. siekė 40 mln. tonų. Gamybos apimtis buvo 7,5 mln. tonų, tad pajėgumų naudojimas siekė tik apytikriai 20 %. Jei priemonės būtų panaikintos, Kinijos gamintojai turėtų pakankamai nepanaudotų pajėgumų (apskaičiuota, kad jų yra 32,5 mln. tonų) Sąjungos rinkai, kurioje suvartojimas siekia 4,5 mln. tonų, OMDP dempingo kaina užtvindyti.

                     (163)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi didelių nepanaudotų pajėgumų, kuriuos jie galėtų panaudoti į Sąjungos rinką eksportuojamiems OMDP gaminti, jeigu priemonės būtų panaikintos.

               3.3.3.   Galimybė patekti į kitas rinkas

                     (164)

                     Prekybos apsaugos priemonės Kinijos eksportuojamiems OMDP produktams taikomos Indijoje, Malaizijoje, Pakistane, Turkijoje ir Vietname, jos rodo tą pačią kainodaros politiką, kaip pastebėta Kinijos eksporto į Sąjungą atveju.

                     (165)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad jei būtų panaikintos šiuo metu galiojančios priemonės, tikėtina, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai nukreiptų eksportą dempingo kaina į Sąjungą.

               3.3.4.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (166)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tonos OMDP Sąjungos pardavimo kaina buvo 194–338 EUR (arba 28–59 %) didesnė už Kinijos eksporto į penkias pagrindines eksporto rinkas CIF kainą, kaip aprašyta 160 konstatuojamojoje dalyje. Tonos OMDP kaina taip pat buvo 211–226 EUR (arba 31–33 %) didesnė už vidutinę Kinijos eksporto į visas trečiąsias šalis (išskyrus Sąjungą) CIF kainą. Kinijos eksportas į penkias svarbiausias eksporto rinkas sudarė 48 % Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                     (167)

                     Todėl, jei priemonės būtų panaikintos, Kinijos eksportuojantys gamintojai potencialiai galėtų nukreipti didelį eksportuojamų OMDP kiekį iš trečiųjų šalių į Sąjungos rinką.

               3.3.5.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

                     (168)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija taip pat padarė išvadą, kad nepaisant to, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas dempingas, yra didelė tikimybė, kad, jei bus leista nebetaikyti priemonių, dempingas pasikartos.

               3.4.   Bendros išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

                     (169)

                     Per tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu produktai iš Kinijos į Sąjungos rinką ir toliau importuoti dempingo kainomis. Nepaisant mažos importo apimties, nustatyti dempingo skirtumai atitinka skirtumus, nustatytus nagrinėjant Kinijos eksportą į trečiąsias šalis. Atsižvelgdama į 3.3.2–3.3.4 skirsniuose išnagrinėtus elementus Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijos gamintojai eksportuotų didelį kiekį OMDP produktų į Sąjungą dempingo kainomis. Taigi, yra dempingo tęsimosi tikimybės įrodymų.

                     (170)

                     Bet kuriuo atveju Komisija taip pat nustatė, kad yra įrodymų, jog dempingas veikiausiai pasikartotų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. KLR nepanaudoti pajėgumai buvo labai dideli, palyginti su Sąjungos suvartojimu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Be to, kitose rinkose peržiūrimojo produkto importui iš KLR taikomos antidempingo priemonės. Kinijos eksportuojančių gamintojų kainodaros politika trečiosiose rinkose patvirtina tikimybę, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Sąjungos rinkoje dempingas tęstųsi. Galiausiai, Sąjungos rinkos dydžio ir kainų patrauklumas ir tai, kad kitos rinkos išlieka uždarytos dėl taikomų antidempingo priemonių, rodo, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, tikėtina, jog Kinijos eksportas ir nepanaudoti pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungos rinką. Taigi, Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, jog panaikinus antidempingo priemones labai padidėtų OMDP produktų eksporto iš KLR į Sąjungą dempingo kaina apimtis.

                     (171)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui dempingas veikiausiai tęstųsi ir bet kuriuo atveju pasikartotų.

               4.   ŽALA

         4.1.   Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė

                     (172)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu OMDP Sąjungoje gamino daugiau nei 20 žinomų gamintojų, kai kurie iš jų buvo tarpusavyje susiję. Keli tokie gamintojai priklauso plieno gamybos grupėms.

                     (173)

                     Remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais klausimyno atsakymais ir pareiškėjo pateiktais duomenimis apskaičiuota, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje buvo pagaminta iš viso 4 752 003 tonos produkto. Visą Sąjungos produkciją pagaminantys Sąjungos gamintojai yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               4.2.   Sąjungos suvartojimas

                     (174)

                     Per tyrimą nustatyta, kad dalis Sąjungos pramonės gamina uždarajam naudojimui, tai yra produkciją dažnai paprasčiausiai perduoda (be sąskaitos faktūros) ir (arba) pristato tarpusavio sandorių kainomis toje pačioje bendrovėje ar bendrovių grupėje tolesniam perdirbimui tolesnėje gamybos grandyje. Siekiant susidaryti kuo išsamesnį Sąjungos pramonės padėties vaizdą gauti ir analizuoti duomenys apie visą su OMDP susijusią veiklą.

                     (175)

                     Kaip ir per pradinį tyrimą (jo 68–69 konstatuojamosios dalys), manyta, kad tokie ekonominiai rodikliai, kaip gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, investicijos, atsargos, užimtumas, našumas, darbo užmokestis ir pajėgumas padidinti kapitalą, priklauso nuo visos veiklos, nepaisant to, ar produkcija skirta uždarajam naudojimui, ar pardavimui laisvojoje rinkoje. Tačiau pardavimo apimtis ir pardavimo kainos Sąjungos rinkoje, rinkos dalis, augimas, eksporto apimtis ir kainos yra susiję su laisvojoje rinkoje dominuojančia padėtimi (todėl neapima uždarojo naudojimo). Todėl žalos rodikliai buvo pakoreguoti atsižvelgiant į žinomą Sąjungos pramonės uždarąjį naudojimą ir pardavimą, o uždarasis naudojimas ir pardavimas analizuoti atskirai.

                     (176)

                     Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis i) TARIC lygmens importo statistiniais duomenimis, naudojantis informacija, surinkta remiantis pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalimi, ir ii) Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje (įskaitant uždarojo naudojimo sandorius) apimtimi, kurią nurodė pareiškėjas. Ši atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis prireikus buvo sutikrinta po tikrinamųjų vizitų jų patalpose ir atnaujinta.

                     (177)

                     Sąjungos suvartojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        2 lentelė

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                                 3 840 088

                                 3 965 150

                                 4 375 791

                                 4 525 677

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    103

                                    114

                                    118

                                    Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

                     (178)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 18 %.

               4.3.   Importas iš Kinijos į Sąjungą

                     (179)

                     Komisija importo apimtį ir kainas nustatė remdamasi TARIC lygmens importo statistiniais duomenimis, naudodamasi informacija, surinkta remiantis pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalimi.

               4.3.1.   Apimtis ir rinkos dalis

                     (180)

                     Importo iš Kinijos į Sąjungą raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        3 lentelė

                                 Importas iš Kinijos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Importo apimtis (tonomis)

                                 5 619

                                 4 217

                                 2 958

                                 6 338

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    75

                                    53

                                    113

                                 Rinkos dalis (%)

                                 0,1

                                 0,1

                                 0,1

                                 0,1

                                    Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

                     (181)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš KLR apimtis buvo nedidelė. Kinijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek svyravo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu siekė 0,1 %.

                     (182)

                     Importo apimtis yra nedidelė nuo 2012 m. rugsėjo mėn., kai buvo nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Manoma, kad apimtis yra nedidelė dėl galiojančių antidempingo priemonių.

               4.3.2.   Kaina ir priverstinis kainų mažinimas

                     (183)

                     Importo iš Kinijos į Sąjungą kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        4 lentelė

                                 Importas iš Kinijos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Vidutinė importo kaina (EUR už toną)

                                 341

                                 747

                                 697

                                 637

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    219

                                    204

                                    187

                                    Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

                     (184)

                     Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kinijos kainos padidėjo 87 %. Galima pagrįstai manyti, kad ši tendencija bent iš dalies susijusi su žaliavų kainų didėjimu.

                     (185)

                     Vidutinės bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos buvo palygintos su vidutinėmis importo iš Kinijos kainomis. Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, nebuvo galima atlikti patikimo palyginimo pagal produkto rūšį, todėl nustatant vidutinę importo iš Kinijos kainą buvo naudoti peržiūrimojo produkto importo statistiniai duomenys apskritai. Kadangi per šią priemonių galiojimo termino peržiūrą nesusiję importuotojai nebendradarbiavo, naudotas prašyme nurodytas koregavimo atsižvelgiant į išlaidas po importo lygio įvertis.

                     (186)

                     Remiantis ta metodika, atlikus palyginimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dėl peržiūrimojo produkto importo Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 27,8 % (t. y. labai panašiai į priverstinį kainų mažinimą, nustatytą per pradinį tyrimą).

                     (187)

                     Be to, iš Kinijos eksporto į kitas trečiąsias rinkas kainų analizės matyti, kad Kinija produktus kai kuriose pagrindinėse eksporto rinkose pardavė panašiomis arba kartais net mažesnėmis kainomis nei Sąjungai, o tai sustiprina išvadą, kad dėl dabartinio Kinijos kainų lygio būtų priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos.

               4.4.   Importas į Sąjungą iš trečiųjų šalių

                     (188)

                     5 lentelėje apžvelgiama importo į Sąjungą iš trečiųjų šalių apimties, rinkos dalies ir vidutinės importo kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.

                        5 lentelė

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Importo iš Indijos apimtis (tonomis)

                                 191 015

                                 136 208

                                 152 511

                                 247 237

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    71

                                    80

                                    129

                                 Rinkos dalis (%)

                                 5,0

                                 3,4

                                 3,5

                                 5,5

                                 Vidutinė kaina (EUR už toną)

                                 755

                                 770

                                 680

                                 818

                                 Importo iš Korėjos Respublikos apimtis (tonomis)

                                 155 634

                                 131 959

                                 184 637

                                 222 448

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    85

                                    119

                                    143

                                 Rinkos dalis (%)

                                 4,0

                                 3,3

                                 4,2

                                 4,9

                                 Vidutinė kaina (EUR už toną)

                                 899

                                 934

                                 785

                                 925

                                 Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis

                                 117 938

                                 113 679

                                 134 352

                                 201 981

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    96

                                    114

                                    171

                                 Rinkos dalis (%)

                                 3,1

                                 2,9

                                 3,1

                                 4,5

                                 Vidutinė kaina (EUR už toną)

                                 793

                                 798

                                 714

                                 838

                                    Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

                     (189)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių apimtis padidėjo ir jai tenkanti rinkos dalis pasiekė 14,8 %. Daugiausia importuota iš Indijos ir Korėjos, taip pat Turkijos ir Taivano.

                     (190)

                     Apskritai vidutinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo didesnė už vidutines importo iš Kinijos į Sąjungą kainas. Nelygu metai, vidutinė importo iš trečiųjų šalių kaina buvo arba didesnė, arba mažesnė už vidutinę Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungoje kainą.

               4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

                     (191)

                     Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (192)

                     Įvertinti visos Sąjungos pramonės makroekonominiai rodikliai (gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas, našumas, augimas, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo). Vertinant remtasi pareiškėjo pateikta informacija, kuri buvo sutikrinta su patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

                     (193)

                     Mikroekonominiai rodikliai (atsargos, pardavimo kainos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir darbo užmokestis) nagrinėti atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu. Vertinimas grįstas jų informacija, kuri buvo tinkamai patikrinta per tikrinamąjį vizitą vietoje.

                     (194)

                     Kadangi pareiškėjas neatstovauja nė vienai iš trijų atrinktų bendrovių, pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį duomenys 9–14 lentelėse pateikti intervalais, kad būtų užtikrintas neskelbtinos verslo informacijos konfidencialumas.

               4.5.1.   Makroekonominiai rodikliai

         4.5.1.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (195)

                     Sąjungos pramonės gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        6 lentelė

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Gamyba (tonomis)

                                 4 402 079

                                 4 404 178

                                 4 769 698

                                 4 752 003

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    100

                                    108

                                    108

                                 Gamybos pajėgumai (tonomis)

                                 5 076 892

                                 5 113 417

                                 5 361 693

                                 5 339 200

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    101

                                    106

                                    105

                                 Pajėgumų naudojimas (%)

                                 87

                                 86

                                 89

                                 89

                                    Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (196)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo gamybos apimtis (+ 8 %) ir pajėgumai (+ 5 %), o pajėgumų naudojimas padidėjo 2 % ir pasiekė 89 %.

               4.5.1.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis Sąjungoje

                     (197)

                     Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje (įskaitant uždarojo naudojimo sandorius) raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        7 lentelė

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Pardavimo apimtis (tonomis)

                                 3 369 883

                                 3 579 087

                                 3 901 334

                                 3 847 673

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    106

                                    116

                                    114

                                 Rinkos dalis (Sąjungos suvartojimo) (%)

                                 87,6

                                 90,2

                                 89,1

                                 84,9

                                    Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (198)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje padidėjo 14 %.

                     (199)

                     Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo iki 84,9 %.

               4.5.1.3.   Užimtumas ir našumas

                     (200)

                     Sąjungos pramonės užimtumo lygio ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        8 lentelė

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Darbuotojų skaičius (etato ekvivalentas)

                                 5 667

                                 5 685

                                 5 938

                                 6 021

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    100

                                    105

                                    106

                                 Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

                                 777

                                 775

                                 803

                                 789

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    100

                                    103

                                    102

                                    Šaltinis: patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (201)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo Sąjungos gamintojų darbo jėgos užimtumas ir našumas, kuris matuojamas vieno darbuotojo per metus pagaminama produkcija (tonomis). Šis padidėjimas rodo, kad apskritai padidėjo gamybos ir pardavimo apimtis.

               4.5.1.4.   Augimas

                     (202)

                     Sąjungos pramonei pavyko pasinaudoti Sąjungos rinkos augimu, nors gamybos vietos, kurioms per pradinį tyrimą nustatytas sumažėjęs pajėgumų naudojimas turėjo didesnio poveikio, vis dar atsigavimo etape. Sąjungos pramonė per visą nagrinėjamąjį laikotarpį išlaikė didelę rinkos dalį.

               4.5.1.5.   Dempingo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

                     (203)

                     Kaip paaiškinta 3 skirsnyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas reikšmingas dempingas. Pažymima, kad Kinijos gamintojai priverstinai itin mažina Sąjungos pramonės pardavimo kainas ir kad Sąjungos pramonės padėtis tebėra nestabili.

                     (204)

                     Kadangi importo dempingo kaina iš Kinijos apimtis buvo daug mažesnė nei per pradinį tiriamąjį laikotarpį, Komisija padarė išvadą, kad dempingo skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo daug mažesnis nei per pradinį tyrimą.

               4.5.2.   Mikroekonominiai rodikliai

         4.5.2.1.   Atsargos

                     (205)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        9 lentelė

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Atsargos (tonomis)

                                 68 500 –71 500

                                 52 000 –55 000

                                 72 000 –75 000

                                 83 000 –86 000

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    77

                                    106

                                    120

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (206)

                     Sąjungos gamintojai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidino savo atsargas. Tačiau šis rodiklis nelaikomas labai svarbiu vertinant Sąjungos gamintojų ekonominę padėtį. OMDP produktai daugiausia gaminami pagal užsakymus. Bet kuriuo atveju atsargos tesudarė apie 2 % viso pardavimo per PTL.

               4.5.2.2.   Vidutinės Sąjungos vieneto pardavimo kainos ir gamybos sąnaudos

                     (207)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų ir vidutinių vieneto gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        10 lentelė

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Vidutinė vieneto pardavimo nesusijusioms šalims kaina (EUR už toną)

                                 805–820

                                 760–775

                                 740–755

                                 895–910

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    94

                                    92

                                    111

                                 Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

                                 800–850

                                 750–800

                                 650–730

                                 850–900

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    100

                                    94

                                    87

                                    106

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (208)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei pavyko padidinti pardavimo kainą 11 % Po kainos sumažėjimo 2014–2015 m. ir vėliau 2015–2016 m., kainos vėl padidėjo 2016–2017 m. Tiek sumažėjimas, tiek padidėjimas yra glaudžiai susiję su žaliavų kainų pasikeitimais.

               4.5.2.3.   Pelningumas ir pinigų srautas

            11 lentelė

                     2014 m.

                     2015 m.

                     2016 m.

                     PTL

                     Pelningumas (%)

                     – 1,5–0

                     – 0,5–1

                     2,5–4

                     3,5–5

                        Indeksas (2014 m. = 100)

                        – 100

                        101

                        413

                        506

                        Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (209)

                     Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą.

                     (210)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nuostolių nebepatyrė. Padidėjęs pelningumas buvo aiškiai susijęs su tuo, kad Sąjungos pramonei pavyko padidinti pardavimo bei gamybos apimtį ir pardavimo kainą vėlesniais metais po to, kai buvo nustatytos pradinės priemonės. Tačiau pelningumas buvo mažesnis už tikslinį pelną, kuris laikytas tinkamu ir tvariu per pradinį tyrimą (t. y. 6,7 %).

                        12 lentelė

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Pinigų srautas (EUR)

                                 – 18 000 000 –(– 15 000 000 )

                                 28 000 000 –31 000 000

                                 30 000 000 –34 000 000

                                 34 000 000 –37 000 000

                                    Indeksas (2014 m. = 100)

                                    – 100

                                    273

                                    295

                                    311

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (211)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu pinigų srauto raida iš esmės atspindi viso Sąjungos pramonės pelningumo raidą.

               4.5.2.4.   Investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

            13 lentelė

                     2014 m.

                     2015 m.

                     2016 m.

                     PTL

                     Investicijos (EUR)

                     12 000 000 –17 000 000

                     20 000 000 –25 000 000

                     27 000 000 –32 000 000

                     25 000 000 –30 000 000

                        Indeksas (2014 m. = 100)

                        100

                        159

                        200

                        180

                     Investicijų grąža (grynasis turtas) (%)

                     – 2,2

                     0,0

                     7,0

                     11,0

                        Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (212)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė, kuri yra labai kapitalui imli pramonė, reguliariai investavo į esamų gamybos įrenginių optimizavimą ir atnaujinimą. Be to, daug investuota siekiant laikytis teisinių aplinkos apsaugos ir didesnio saugumo reikalavimų. Nelygu bendrovė, buvo investuojama į sąnaudų mažinimą, energijos vartojimo optimizavimą ir (arba) gamybos vietų, kurioms, kaip pastebėta per pradinį tiriamąjį laikotarpį, neigiamą poveikį darė sumažėjęs pajėgumų naudojimas, pertvarkymą.

                     (213)

                     Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža nagrinėjamuoju laikotarpiu kito maždaug taip pat kaip pelningumas.

                     (214)

                     Nustačius priemones padidėjo pajėgumas padidinti kapitalą.

               4.5.2.5.   Darbo užmokestis

            14 lentelė

                     2014 m.

                     2015 m.

                     2016 m.

                     PTL

                     Vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                     63 000 –72 000

                     63 000 –72 000

                     64 000 –73 000

                     64 000 –73 000

                        Indeksas (2014 m. = 100)

                        100

                        101

                        102

                        102

                        Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

                     (215)

                     Vidutinio darbo užmokesčio lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo, tačiau mažiau nei vieneto gamybos sąnaudos.

               4.6.   Išvada

                     (216)

                     Analizuojant žalą nustatyta, kad Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai pagerėjo. 2013 m. kovo mėn. nustačius galutines antidempingo priemones Sąjungos pramonė galėjo lėtai, bet stabiliai atsigauti nuo žalingo dempingo poveikio. Tai, kad Sąjungos pramonei priemonės buvo labai naudingos, rodo, be kita ko, gamybos ir Sąjungos pardavimo apimties didėjimas, teigiamas pinigų srautas ir investicijų grąža, už vieneto gamybos sąnaudas apskritai didesnės pardavimo kainos, minimalus darbo sąnaudų padidėjimas ir labai padidėjęs pelningumas.

                     (217)

                     Tačiau net jei Sąjungos pramonė iš esmės atsigavo nuo buvusios žalos ir, atrodo, jos būklė ilgainiui gali toliau gerėti, jos padėtis vis dar nestabili, nes pelningumas yra nedidelis ir nesiekia tikslinio pelno.

               5.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

                     (218)

                     Kaip nurodyta 4.6 skirsnyje, Sąjungos pramonė labai atsigavo nuo buvusios žalos, kurią darė importas dempingo kaina iš Kinijos. Vis dėlto, šiame skirsnyje bus nagrinėjama, ar nesaugi Sąjungos pramonės padėtis toliau blogėtų ir pasikartotų materialinė žala, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               5.1.   Numatomos importo apimties poveikis ir poveikis kainoms panaikinus priemones

                     (219)

                     Jei priemonės būtų panaikintos, tikimasi, kad importo iš Kinijos apimtis labai padidės. Primenama, kad per pradinį tiriamąjį laikotarpį importo apimtis siekė daugiau kaip 702 000 tonų, o per peržiūros tiriamąjį laikotarpį – 6 338 tonas.

                     (220)

                     Nustatyta, kad Kinija turi didelius perteklinius plieno gamybos pajėgumus (83). Pareiškėjai pateikė „Plantfacts“ duomenų, kad Kinijos OMDP pajėgumai siekia 7 mln. tonų (t. y. 4 kartus daugiau nei tikrasis Kinijos OMDP suvartojimas). Tai yra konservatyvus skaičiavimas. Pareiškėjas taip pat pateikė išsamios 2013 m. informacijos, pagal kurią Kinijos geležies ir plieno asociacija paskelbė, kad tais metais Kinijos spalva dengto plieno gamybos pajėgumai sudarė beveik 40 mln. tonų.

                     (221)

                     Nors nustačius pradines priemones Kinijos eksporto į Sąjungą apimtis sumažėjo, Kinijos gamintojai gamina didelį kiekį peržiūrimojo produkto ir daugiau nei 80 % jo eksportuoja. Pasaulio plieno asociacijos paskelbtais duomenimis, 2013–2014 m. Kinija pagamino daugiau nei 8 mln. tonų OMDP per metus. Viena iš skundą remiančių bendrovių pateikė duomenis iš „China Metallurgical Information and Standardization Research Institute“ ir „Metallurgical Council of the China Council for the Promotion of International Trade“ Kinijos metalurgijos informacinio biuletenio, kuriame teigiama, kad 2015–2017 m. Kinija per metus pagamino apie 8 mln. tonų OMDP. Toje pareiškėjo pateiktoje informacijoje nurodyta, kad apskaičiuota, jog 2015–2017 m. tikrasis Kinijos OMDP suvartojimas siekė 1–1,8 mln. tonų per metus.

                     (222)

                     Tačiau nors eksporto rinkos Kinijos pramonei yra labai svarbios, Kinijai vis sunkiau į jas patekti. 2016–2018 m. tokios šalys kaip Indija, Malaizija, Vietnamas, Pakistanas ar Turkija nustatė prekybos apsaugos priemones, kurios daro poveikį Kinijos kilmės OMDP. JAV nuo 2018 m. sausio mėn. įvairių šalių, įskaitant Kiniją, kilmės plienui (įskaitant OMDP) taiko 25 % muitų tarifą (84).

                     (223)

                     Sąjunga yra didžiausia OMDP rinka po Azijos ir Šiaurės/Centrinės Amerikos rinkų.

                     (224)

                     Kinijos duomenų bazė rodo, kad pastaruoju metu Kinija eksportavo didelį kiekį produkto mažomis kainomis į kitas šalis nei Sąjunga. 2017 m. Sąjungai taikomos Kinijos FOB kainos buvo 10,5 % didesnės nei Korėjai, kuri yra Kinijos pagrindinė šio produkto eksporto rinka, taikomos kainos. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu į kitas šalis nei Sąjunga eksportuotas kiekis buvo didesnis nei visas Sąjungos pramonės pagamintas kiekis ir tikrasis Sąjungos suvartojimas. Kadangi Sąjungos rinka yra patraukli dėl kainų, atvirumo (šiam produktui netaikomi muitai) ir didėjančio suvartojimo, manoma, kad, jei priemonės bus nutrauktos, Kinijos eksportuotojai veikiausiai nukreips didelį kiekį OMDP į patrauklesnę Sąjungos rinką. Tai, kad Sąjunga neseniai patvirtino apsaugos priemones tam tikriems plieno produktams, įskaitant OMDP, šios išvados nekeičia. Pagal tarifines kvotas nustatyta importo apimtis yra tokia, kad Kinija gali eksportuoti didelį OMDP kiekį.

                     (225)

                     Be to, kaip aprašyta 4.3.2 skirsnyje, per PTL dėl importo iš Kinijos į Sąjungos rinką priverstinai gerokai sumažintos Sąjungos gamintojų kainos, ypač jei neatsižvelgiama į antidempingo muitų poveikį.

                     (226)

                     OMDP produktų rinka yra labai konkurencinga kainų atžvilgiu, nes konkuruojama daugiausia dėl kainų. Galimą spaudimą Sąjungos pramonės kainoms dar labiau sustiprina tai, kad, kaip nurodyta prašyme, Kinija paprastai parduoda palyginti didelius kiekius. Jei Sąjungos rinkoje bus dempingo kaina parduodamas didelis kiekis pigaus importuojamo produkto, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis labai sumažės. Jei Sąjungos gamintojų pelningumas dar labiau sumažėtų arba taptų neigiamas, gali būti mažinamas pajėgumas padidinti kapitalą ir kliudoma investuoti.

               5.2.   Išvada

                     (227)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad importui iš Kinijos panaikinus priemones žala Sąjungos pramonei veikiausiai pasikartotų.

               6.   SĄJUNGOS INTERESAI

         6.1.   Įvadas

                     (228)

                     Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti įvairūs susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

                     (229)

                     Reikėtų priminti, kad atliekant pradinį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.

                     (230)

                     Tuo remiantis nagrinėta, ar nepaisant išvadų dėl dempingo tęsimosi ir žalos pasikartojimo tikimybės gali būti daroma išvada, kad šiuo konkrečiu atveju tolesnis priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų.

               6.2.   Sąjungos pramonės interesai

                     (231)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad, jeigu priemonės baigtų galioti, tai veikiausiai turėtų didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonei. Sąjungos pramonės padėtis greitai pablogėtų – sumažėtų pardavimo apimtis ir pardavimo kainos, dėl to labai sumažėtų pelningumas. Jei priemonės būtų toliau taikomos, Sąjungos pramonė galėtų toliau išnaudoti savo potencialą Sąjungos rinkoje, t. y. vienodomis sąlygomis.

                     (232)

                     Todėl toliau taikant galiojančias antidempingo priemones Sąjungos pramonės interesams neprieštaraujama.

               6.3.   Importuotojų interesai

                     (233)

                     Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, per šį tyrimą susisiekta su devyniais žinomais importuotojais, kurie buvo pakviesti bendradarbiauti. Nė vienas jų nepranešė apie save ir nebendradarbiavo per tyrimą.

                     (234)

                     Primenama, kad per pradinį tyrimą nustatyta, kad atsižvelgiant į importuotojų pelną ir tiekimo šaltinius bet koks neigiamas priemonių nustatymo poveikis importuotojams, jei toks būtų, nebūtų neproporcingas.

                     (235)

                     Per dabartinį tyrimą negauta priešingų įrodymų, todėl galima patvirtinti, kad šiuo metu galiojančios priemonės neturėjo jokio didelio neigiamo poveikio importuotojų finansinei padėčiai ir kad toliau taikant priemones jiems neturėtų būti daromas netinkamas poveikis.

               6.4.   Naudotojų interesai

                     (236)

                     Atliekant šį tyrimą susisiekta su maždaug šešiasdešimt žinomų naudotojų, kurie buvo pakviesti bendradarbiauti. Nė vienas naudotojas nepranešė apie save ir nebendradarbiavo per tyrimą.

                     (237)

                     Primenama, kad per pradinį tyrimą dešimt naudotojų pateikė klausimyno atsakymus. Tuo metu buvo nustatyta, kad atsižvelgiant į naudotojų pelną ir tiekimo šaltinius priemonių nustatymo poveikis naudotojams, jei toks būtų, nebūtų neproporcingas.

                     (238)

                     Per dabartinį tyrimą negauta priešingų įrodymų, kad galiojančios priemonės būtų dariusios jiems neigiamą poveikį. Iš tiesų pareiškėjas pateikė įrodymų, kad pagrindinių naudotojų pelningumas peržiūros laikotarpiu pagerėjo. Prašyme nurodyta, kad galiojančios priemonės nedaro didelio poveikio naudotojams ir vartotojams, nes OMDP sudaro nedidelę dalį tolesnės gamybos grandies produktų sąnaudų (pvz., 0,42 EUR skalbyklės gamybos sąnaudų arba 0,4 % tuščio gamyklos pastato investicijų).

                     (239)

                     Tuo remiantis patvirtinama, kad šiuo metu galiojančios priemonės nedarė didelio neigiamo poveikio naudotojų finansinei padėčiai ir kad toliau taikant priemones jiems neturėtų būti daromas netinkamas poveikis.

               6.5.   Išvada

                     (240)

                     Taigi, Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl importuojamiems KLR kilmės OMDP produktams nereikėtų toliau taikyti galutinių antidempingo priemonių.

               7.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

                     (241)

                     Taigi, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, tam tikriems importuojamiems Kinijos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams turėtų būti toliau taikomos antidempingo priemonės.

                     (242)

                     Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (85). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pakeitimą turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

                     (243)

                     Atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (86) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

                     (244)

                     Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams, t. y. plokštiems valcavimo produktams iš legiruotojo ir iš nelegiruotojo plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), dažytiems, lakuotiems arba apvilktiems plastikais bent iš vienos pusės, išskyrus vadinamąsias statybai skirtas sluoksniuotąsias plokštes, sudarytas iš dviejų išorinių metalo lakštų su stabilizuojančiu izoliacinės medžiagos sluoksniu tarp jų, išskyrus produktus, padengtus galutiniu cinko dulkių dangos (cinko dažai, kurių sudėtyje esantis cinkas sudaro ne mažiau 70 % masės) sluoksniu, ir išskyrus produktus, kurių pagrindas yra dengtas chromu arba alavu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (TARIC kodai 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ir 7226997091), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

               2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

                           Bendrovė

                           Muitas (%)

                           Papildomas TARIC kodas

                           „Union Steel China“

                           0

                           B311

                           „Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd“, „Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd“ ir „Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd“

                           26,1

                           B312

                           „Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd“ ir „Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd.“

                           5,9

                           B313

                           „Angang Steel Company Limited“

                           16,2

                           B314

                           „Anyang Iron Steel Co., Ltd.“

                           0

                           B315

                           „Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.“

                           0

                           B316

                           „Baoutou City Jialong Metal Works Co.,Ltd.“

                           16,2

                           B317

                           „Changshu Everbright Material Technology Co.,Ltd.“

                           16,2

                           B318

                           „Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.,Ltd.“

                           16,2

                           B319

                           „Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.“

                           0

                           B320

                           „Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.,Ltd.“

                           16,2

                           B321

                           „Jiangyin Ninesky Technology Co.,Ltd.“

                           0

                           B322

                           „Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.,Ltd.“

                           0

                           B323

                           „Jigang Group Co., Ltd.“

                           16,2

                           B324

                           „Maanshan Iron&Steel Company Limited“

                           16,2

                           B325

                           „Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.“

                           16,2

                           B326

                           „Shandong Guanzhou Co., Ltd.“

                           16,2

                           B327

                           „Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.,Ltd.“

                           16,2

                           B328

                           „Tangshan Iron And Steel Group Co.,Ltd.“

                           16,2

                           B329

                           „Tianjin Xinyu Color Plate Co.,Ltd.“

                           16,2

                           B330

                           „Wuhan Iron And Steel Company Limited“

                           16,2

                           B331

                           „Wuxi Zhongcai New Materials Co.,Ltd.“

                           0

                           B332

                           „Xinyu Iron And Steel Co.,Ltd.“

                           0

                           B333

                           „Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.“

                           16,2

                           B334

                           Visos kitos bendrovės

                           13,6

                           B999

               3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

               4.   Komisija gali iš dalies keisti 2 dalį, kad į ją įtrauktų naują eksportuojantį gamintoją ir jam priskirtų atitinkamą vidutinę svertinę antidempingo muito normą, taikomą bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurios nebuvo atrinktos per pradinį tyrimą, jei naujas Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:

                           a)

                           nuo 2010 m. spalio 1 d. iki 2011 m. rugsėjo 30 d. (pradiniu tiriamuoju laikotarpiu) neeksportavo į Sąjungą produkto, aprašyto 1 dalyje,

                           b)

                           nėra susijęs su jokiu Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės, ir

                           c)

                           jis arba faktiškai eksportavo į Sąjungą peržiūrimąjį produktą, arba yra prisiėmęs neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį produkto kiekį pasibaigus pradiniam tiriamajam laikotarpiui.

               5.   2 dalyje išvardytoms bendrovėms nustatytos individualios antidempingo muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra. Komercinėje sąskaitoje faktūroje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų tam tikrų organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų, parduodamų eksportuoti į Europos Sąjungą, (nagrinėjamoji šalis) pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. gegužės 2 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

            (2)  2013 m. kovo 11 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 214/2013, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams nustatomas galutinis antidempingo muitas ir jiems nustatyto laikinojo muito galutinis surinkimas (OL L 73, 2013 3 15, p. 1).

            (3)  2013 m. kovo 11 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 215/2013, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams nustatomas kompensacinis muitas (OL L 73, 2013 3 15, p. 16).

            (4)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 187, 2017 6 13, p. 60).

            (5)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 96, 2018 3 14, p. 8).

            (6)  Pranešimas apie kompensacinių priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 96, 2018 3 14, p. 21).

            (7)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 55).

            (8)  Nr. t18.003071.

            (9)  Nr. t18.007614.

            (10)  SWD(2017) 483 final/2.

            (11)  „China's Status as a non-market ecnonomy“, Jungtinių Valstijų prekybos departamentas, A-570053, 2017 m. spalio 26 d., p. 57.

            (12)  Naujienų agentūra „Xinhua“, „SASAC: State-owned Economy Should Maintain Absolute Controlling Power over Seven, Industries“, 2006 m. gruodžio 18 d.

            (13)  Žr. Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 215/2013 ir 2017 m. birželio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/969, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/649, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 146, 2017 6 9, p. 17).

            (14)  Prašymo 18 priede pateikta 2016 m. vasario 28 d.„ThinkDesk“ ataskaita „Analysis of state-business interaction and subsidization in the hot-rolled flat (HRF) segment of the Chinese steel industry“.

            (15)  Duomenys pateikti prašymo 20 priede.

            (16)  Kinijos cheminių medžiagų įmonių valdymo asociacija (CCEMA). (2016). 2016 m. 500 pagrindinių Kinijos cheminių medžiagų bendrovių. Kinijos naftos ir chemijos pramonės federacija (CPCIF). (2016). 2016 m. birželio 29 d.
         http://www.cpcia.org.cn/html/13/20166/155709.html; nurodyta Ataskaitos p. 403.

            (17)  Pirmiau nurodyti Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 215/2013 ir Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/969.

            (18)  Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2013 140–145 konstatuojamosios dalys.

            (19)  Prašymo 18 priedo p. 6 pateikta Kinijos plieno gamintojų naudojamų subsidijų apžvalga.

            (20)  CHEN Y., 2017 m. balandžio 13 d.„BRC's New Supervisory Storm is here-implications for foreign banks in China, China Law Insight“, pateikta prašymo 18 priede.

            (21)  Prašymo 18 priede pateikta JAV prekybos departamento 2017 m. spalio 26 d. ataskaita dėl Kinijos kaip ne rinkos ekonomikos šalies statuso.

            (22)  Išsamesnės informacijos žr. prašymo 106–107 dalis.

            (23)  Žr. prašymo 18 priedo p. 6–7 pateiktą Kinijos plieno gamintojų naudojamų subsidijų apžvalgą.

            (24)  Prašymo 18 priede pateikta 2017 m. spalio 31 d.„ThinkDesk“ ataskaita „Deleveraging and Debt Equity Swaps in the Chinese Steel Industry“.

            (25)  Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2013 314–396 konstatuojamosios dalys ir Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/969 312–394 konstatuojamosios dalys.

            (26)  „Environmental Enforcement and Compliance in China, an Assessment of Current Practices and Ways Forward“ (EBPO), 2006 m.

            (27)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 6–7.

            (28)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 10.

            (29)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (30)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 20–21.

            (31)  Ataskaitos 3 skyrius, p. 41, 73–74.

            (32)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 120–121.

            (33)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 122–135.

            (34)  Ataskaitos 7 skyrius, p. 167–168.

            (35)  Ataskaitos 8 skyrius, p. 169–170, 200–201.

            (36)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 15–16, Ataskaitos 4 skyrius, p. 50, 84, Ataskaitos 5 skyrius, p. 108–109.

            (37)  Ataskaitos 3 skyrius, p. 22–24, ir 5 skyrius, p. 97–108.

            (38)  Ataskaitos 5 skyrius, p. 104–109.

            (39)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 358: 51 % privačių ir 49 % valstybės įmonių pagal gamybą ir 44 % valstybės įmonių ir 56 % privačių bendrovių pagal pajėgumus.

            (40)  https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e.

            (41)  Kaip ir privačios bendrovės „Rizhao“ ir valstybės įmonės „Shandong Iron and Steel“ susijungimo 2009 m. atveju. Žr. Pekino plieno ataskaitos p. 58.

            (42)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 359–360.

            (43)  Ataskaitos 5 skyrius, p. 100–101.

            (44)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 31–32.

            (45)  Žr. https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (46)  Visą plano tekstą galima rasti MIIT svetainėje:
         http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html.

            (47)  „Baoshan Iron & Steel Co.“ 2016 m. pusmečio ataskaita, http://tv.baosteel.com/ir/pdf/report/600019_2016_2e.pdf.

            (48)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/969 64 konstatuojamąją dalį.

            (49)  Ataskaitos 14.1–14.3 skyriai.

            (50)  Ataskaitos 4 skyrius, p. 41–42, 83.

            (51)  Ataskaitos III dalies 14 skyrius, p. 346 ff.

            (52)  Plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plano įvadas.

            (53)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 347.

            (54)  13-asis Kinijos Liaudies Respublikos ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio planas (2016–2020 m.), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

            (55)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 349.

            (56)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 352.

            (57)  2011 m. kovo 27 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos įsakymu Nr. 9 išleistas Pramonės restruktūrizavimo žinynas (2011 m. leidimas) (2013 m. pakeitimai), iš dalies pakeistas pagal Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos sprendimą dėl Pramonės restruktūrizavimo žinyno tam tikrų sąlygų pakeitimo (2011 m. leidimas), paskelbtas 2013 m. vasario 16 d. Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos įsakymu Nr. 21.

            (58)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/969 56 konstatuojamąją dalį.

            (59)  Prašyme pateikta daug papildomų įrodymų (jo 18 priedas) dėl įvairių OMDP gamybai naudojamų žaliavų rinkų iškraipymų, kaip antai: valstybės įmonių dominavimas cinko, anglių ir geležies rūdos kasybos pramonėje ir 30 % eksporto mokestis cinkui; valstybės įmonių dominavimas chemijos pramonės sektoriuje, kuriame gaminami dengimo produktai; lengvatiniai elektros energijos vartojimo tarifai, taikomi tam tikriems OMDP gamintojams. Taip pat žr. Ataskaitos 16 skyrių.

            (60)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 375–376.

            (61)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 138–149.

            (62)  Ataskaitos 9 skyrius, p. 216.

            (63)  Ataskaitos 9 skyrius, p. 213–215.

            (64)  Ataskaitos 9 skyrius, p. 209–211.

            (65)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2013 107–126 konstatuojamąsias dalis.

            (66)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/969 281–311 konstatuojamąsias dalis.

            (67)  Ataskaitos 13 skyrius, p. 332–337.

            (68)  Ataskaitos 13 skyrius, p. 336.

            (69)  Ataskaitos 13 skyrius, p. 337–341.

            (70)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 114–117.

            (71)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 119.

            (72)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 120.

            (73)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 121–122, 126–128, 133–135.

            (74)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 121–122, 126–128, 133–135.

            (75)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2013 157–215 konstatuojamąsias dalis.

            (76)  Žr. Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/969 83–244 konstatuojamąsias dalis.

            (77)  „World Bank Open Data“ – didesnes nei vidutines pajamas gaunančios šalys, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (78)  Jeigu peržiūrimasis produktas negaminamas jokioje šalyje, kurios išsivystymo lygis panašus, gali būti atsižvelgiama į tos pačios bendrosios kategorijos produkto ir (arba) peržiūrimojo produkto sektoriaus gamybą.

            (79)  Ji 2001 m. gegužės 22 d. pasirašė Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų, bet jos neratifikavo.

            (80)  Įskaitant techninę priežiūrą ir remontą, apsaugos paslaugas, draudimą ir biuro išlaidas, kaip nurodyta 2017 m. metinės ataskaitos 6 pastaboje „pardavimo sąnaudos), p. 79.

            (81)  Nurodyta 2017 m. metinės ataskaitos 7 pastaboje „Pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos“, p. 80, įskaitant 9 pastaboje nurodytas kitas veiklos pajamas (išlaidas), p. 81, ir 10 pastaboje nurodytas kitas finansines pajamas (išlaidas), p. 81.

            (82)  Nurodyta 2017 m. metinės ataskaitos konsoliduotoje pelno (nuostolių) ataskaitoje, p. 45.

            (83)  Žr., pvz., Pasaulinis forumas dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje, 2018 m. rugsėjo 20 d. ministerijos ataskaita, https://www.g20.org/sites/default/files/gfsec_ministerial_report_2018.pdf, kurioje visos šalys, įskaitant Kiniją, patvirtino, kad Kinija turi perteklinių pajėgumų visame sektoriuje apskritai. 2017 m. turėdama 1 018,3 mln. MT plieno pajėgumų Kinija turi didžiausią pasaulinių pajėgumų dalį (45 %, kaip nurodyta p. 42). Ataskaitos 1 lentelėje parodyta, kad 2014–2017 m. Kinija 10 % sumažino pajėgumus. 51 puslapyje teigiama, kad Kinija „nustatė aiškius tikslus sumažinti perteklinius pajėgumus, t. y. nuo 2016 m. iki 2020 m. 100–150 mln. MT sumažinti neapdoroto plieno pajėgumus“.

            (84)  232 skirsnis. Muitų tarifai aliuminiui ir plienui, https://www.cbp.gov/trade/programs-administration/entry-summary/232-tariffs-aluminum-and-steel.

            (85)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

            (86)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).