title: Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/464 2020 m. kovo 26 d. kuriuo nustatomos tam tikros Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/848 taikymo taisyklės, susijusios su dokumentais, kurie turi būti pateikti siekiant, kad atgaline data būtų pripažinti perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpiai, su ekologiškų produktų gamyba ir su informacija, kurią turi pateikti valstybės narės (Tekstas svarbus EEE)

text:
31.3.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 98/2

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/464
         2020 m. kovo 26 d.
         kuriuo nustatomos tam tikros Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/848 taikymo taisyklės, susijusios su dokumentais, kurie turi būti pateikti siekiant, kad atgaline data būtų pripažinti perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpiai, su ekologiškų produktų gamyba ir su informacija, kurią turi pateikti valstybės narės
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007 (1), visų pirma į jo 10 straipsnio 6 dalį, 14 straipsnio 3 dalį, 15 straipsnio 3 dalį, 16 straipsnio 3 dalį, 17 straipsnio 3 dalį ir 26 straipsnio 7 dalies d punktą,
         kadangi:

                     (1)

                     Reglamento (ES) 2018/848 III skyriuje nustatytos bendrosios ekologiškų produktų gamybos taisyklės, o jo II priede – išsamios gamybos taisyklės. Siekiant užtikrinti, kad to reglamento įgyvendinimo sąlygos būtų suderintos, turėtų būti nustatytos tam tikros papildomos taisyklės;

                     (2)

                     pereinant prie ekologinės gamybos metodo būtini tam tikri visų naudojamų priemonių pritaikymo laikotarpiai. Reikiamas perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpis prasideda anksčiausiai tada, kai ūkininkas ar veiklos vykdytojas, auginantis dumblius ar akvakultūros gyvūnus, pateikia pranešimą apie savo veiklą kompetentingoms institucijoms. Išimties atveju ir tam tikromis aplinkybėmis ankstesnis laikotarpis gali būti atgaline data pripažintas perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio dalimi. Turėtų būti nurodyti dokumentai, kurie turi būti pateikti kompetentingoms institucijoms siekiant ankstesnio laikotarpio pripažinimo atgaline data;

                     (3)

                     siekiant užtikrinti, kad užsiimant ekologine gyvulininkyste būtų palaikomas aukštas gyvūnų gerovės lygis atsižvelgiant į kiekvienai rūšiai būdingus poreikius, būtina nustatyti galvijų, avių, ožkų, arklinių ir elninių šeimų gyvūnų, kiaulių, naminių paukščių ir triušių laikymo tankį ir mažiausią jiems skirtą plotą (paviršių) uždarose patalpose ir lauko aikštelėse ir jų charakteristikas, taip pat šiems gyvūnams skirtų pastatų ir diendaržių techninius reikalavimus ir charakteristikas. Taip pat reikėtų nustatyti minimalius laikotarpius, per kuriuos žindukliai žindomi, pageidautina – motinos pienu;

                     (4)

                     siekiant užtikrinti, kad užsiimant ekologine akvakultūra būtų palaikomas aukštas gyvūnų gerovės lygis atsižvelgiant į kiekvienai rūšiai būdingus poreikius, taip pat būtina nustatyti taisykles dėl konkrečių rūšių arba rūšių grupių akvakultūros gyvūnų laikymo tankio ir auginimo ir atskyrimo sistemų charakteristikų;

                     (5)

                     perdirbti ekologiški produktai turėtų būti gaminami taikant perdirbimo metodus, kuriais užtikrinama, kad visuose ekologinės gamybos etapuose būtų išlaikomos produktų ekologinės charakteristikos ir savybės. Atsižvelgiant į tai, kad ekologinėje gamyboje naudojama daugybė maisto produktų perdirbimo metodų, nustatyti išsamaus visų leidžiamų metodų sąrašo nėra galimybės. Todėl paprastai turėtų būti laikoma, kad ekologinėje gamyboje leidžiama naudoti maisto produktų perdirbimo metodus, kurie atitinka Reglamente (ES) 2018/848 nustatytus principus ir susijusias gamybos taisykles;

                     (6)

                     tačiau valstybių narių nuomonės dėl to, ar tam tikri konkrečių ekologiškų maisto produktų perdirbimo metodai atitinka Reglamente (ES) 2018/848 nustatytus konkrečių produktų gamybos principus ir susijusias gamybos taisykles, gali skirtis. Būtina nustatyti tokių metodų įvertinimo ir, jei patvirtinama, kad jie atitinka tuos principus ir gamybos taisykles, Komisijos leidimo (prireikus – tam tikromis sąlygomis) naudoti tuos metodus konkrečių maisto produktų gamybai suteikimo taisykles, kurios būtų taikomos tokiais atvejais;

                     (7)

                     Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 609/2013 (2) 1 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytiems pradinio maitinimo kūdikių mišiniams bei tolesnio maitinimo kūdikių mišiniams ir perdirbtiems grūdiniams maisto produktams ir kūdikiams skirtiems maisto produktams gaminti gali prireikti taikyti gamybos naudojant jonitinę ir adsorbcinę dervą metodus, kad būtų tenkinami tuo reglamentu arba remiantis to reglamento 11 straipsnio 1 dalimi priimtais teisės aktais nustatyti susijusių produktų arba produktų, kurie reglamentuojami Komisijos direktyva 2006/125/EB (3), sudėties reikalavimai. Šių kategorijų produktams gaminti būtina leisti taikyti gamybos naudojant jonitinę ir adsorbcinę dervą metodus;

                     (8)

                     kaip ir leidžiamų naudoti maisto produktų perdirbimo metodų atveju, metodai, kuriais atkuriamos perdirbant ir saugant ekologiškus pašarus prarastos savybės, ištaisomi aplaidumo perdirbant ekologiškus pašarus rezultatai arba kurie gali kitaip klaidinti dėl tikrojo šių produktų, skirtų parduoti kaip ekologiški pašarai, pobūdžio, neturėtų būti naudojami;

                     (9)

                     atsižvelgiant į tai, kad ekologinėje gamyboje naudojama daugybė konkrečių pašarų perdirbimo metodų, nustatyti išsamaus visų leidžiamų metodų sąrašo nėra galimybės. Todėl ekologinėje gamyboje paprastai turėtų būti leidžiama naudoti pašarų perdirbimo metodus, kurie atitinka Reglamente (ES) 2018/848 nustatytus principus ir susijusias gamybos taisykles;

                     (10)

                     tačiau valstybių narių nuomonės dėl to, ar tam tikri konkrečių ekologiškų pašarų perdirbimo metodai atitinka Reglamente (ES) 2018/848 nustatytus principus ir susijusias gamybos taisykles, gali skirtis. Būtina nustatyti tokių metodų įvertinimo ir, jei patvirtinama, kad jie atitinka tuos principus ir susijusias gamybos taisykles, Komisijos leidimo (prireikus – tam tikromis sąlygomis) naudoti tuos metodus konkrečių pašarų gamybai suteikimo taisykles, kurios būtų taikomos tokiais atvejais;

                     (11)

                     ekologinėje gamyboje turėtų būti naudojama ekologiška augalų dauginamoji medžiaga, ekologiškai auginami gyvūnai ir ekologinės akvakultūros gyvūnų jaunikliai. Siekdamos padėti ekologinės gamybos veiklos vykdytojams rasti informacijos apie galimybę rinkoje gauti ekologiškos augalų dauginamosios medžiagos, ekologiškai auginamų gyvūnų ir ekologinės akvakultūros gyvūnų jauniklių, visos valstybės narės turėtų įdiegti sistemas, kurios sudarytų sąlygas veiklos vykdytojams, kurie prekiauja ekologiška ir perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio augalų dauginamąja medžiaga, ekologiškai auginamais gyvūnais arba ekologinės akvakultūros gyvūnų jaunikliais, viešai teikti informaciją apie tiekiamas prekes. Visų pirma, turėtų būti viešai skelbiama išsami informacija apie tai, kokias rūšis jie gali tiekti pakankamais kiekiais ir per pagrįstus terminus. Kartą per metus valstybės narės turėtų pateikti Komisijai tokios informacijos suvestinę, taip pat informaciją apie nukrypti leidžiančias nuostatas, pritaikytas dėl pasiūlos trūkumo;

                     (12)

                     reikalavimas rinkti informaciją apie ekologišką ir perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio augalų dauginamąją medžiagą ir ja keistis netaikomas informacijai apie sėjinukus. Todėl, siekiant užtikrinti suderintą požiūrį, tikslinga nustatyti sėjinukų apibrėžtį;

                     (13)

                     siekdamos padėti patenkinti poreikį naminių paukščių jauniklių ir paršelių iki 35 kg mitybos racioną papildyti konkrečiais baltyminiais junginiais, valstybės narės gali leisti iki 2025 m. gruodžio 31 d. į naminių paukščių ir kiaulių mitybos racioną laikantis griežtų sąlygų įtraukti neekologiškus baltyminius pašarus. Siekdama palaipsniui nutraukti šių atitinkamų nukrypti leidžiančių nuostatų galiojimą ir taikydama Reglamento (ES) 2018/848 53 straipsnio 6 dalies c punktą, Komisija turėtų stebėti tų nuostatų taikymą, atsižvelgdama į galimybės Sąjungos rinkoje gauti ekologiškų baltyminių pašarų pokyčius. Tuo tikslu Komisija turėtų parengti konkretų klausimyną, o valstybės narės turėtų kasmet jį užpildyti ir pateikti Komisijai; jame būtų apibendrinama susijusi surinkta informacija apie galimybę gauti ekologiškų baltyminių pašarų ir naminių paukščių bei kiaulių augintojams išduotus leidimus naudoti neekologiškus baltyminius pašarus;

                     (14)

                     valstybės narės taip pat gali sukurti panašią sistemą, skirtą informuoti apie galimybę gauti ekologinei gamybai pritaikytų veislių ir linijų arba ekologiškų vištaičių. Atsižvelgiant į galimą laipsnišką nukrypti leidžiančių nuostatų, susijusių su neekologiškai augintų gyvūnų arba vištaičių naudojimu, galiojimo nutraukimą, svarbu rinkti duomenis apie galimybę gauti ekologiškai auginamų veislių ir linijų, specialiai atrinktų atsižvelgiant į ekologinės gamybos principus ir tikslus. Todėl būtina nustatyti suderintų duomenų, kuriuos valstybės narės turi pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, teikimo taisykles;

                     (15)

                     siekdami atitikti šiame reglamente nustatytus naujus konkrečius techninius reikalavimus, susijusius su gyvulių laikymo tankiu, gyvūnams skirtų patalpų ir susijusios įrangos konstrukcinėmis charakteristikomis, turimais plotais, žemėtvarka ir bendra valdos produktyvumo sistema, veiklos vykdytojai, užsiimantys gyvulininkyste pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 834/2007 (4) ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 889/2008 (5), turės pritaikyti savo gamybos sistemas. Šie pritaikymo darbai truks nevienodai, priklausomai nuo intervencinių priemonių, kurių bus būtina imtis siekiant patenkinti šiame reglamente nustatytus naujus reikalavimus, masto, kartu atsižvelgiant į vykdomą gamybą;

                     (16)

                     visų pirma, siekiant įgyvendinti nuostatas, susijusias su vištaičių ir gaidžiukų laikymo tankiu, mažiausiu jiems skirtu plotu uždarose patalpose ir lauko aikštelėse, didžiausiu paukštidžių diendaržių ribų išplėtimu, didžiausiu daugiaaukščių paukštidžių aukštų skaičiumi ir veiksminga tokioms paukštidėms skirta mėšlo šalinimo sistemos įranga, tam tikrose valdose arba gamybos vienetuose, kuriuose gamyba iki šiol buvo vykdoma laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008, gali prireikti didelių darbų ir investicijų, pavyzdžiui, rekonstruoti gyvūnams skirtas patalpas ir įsigyti žemės arba visiškai atnaujinti tas patalpas. Todėl, kad šios valdos arba gamybos vienetai galėtų atlikti būtinus pritaikymo darbus, kad būtų patenkinti naujieji reikalavimai, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kuris truktų ne ilgiau kaip 8 metus nuo 2021 m. sausio 1 d.;

                     (17)

                     siekiant įgyvendinti reikalavimą dėl kiaulėms skirtų lauko aikštelių mažiausios procentinės kieta danga dengto paviršiaus ploto dalies, valdose arba gamybos vienetuose, kuriuose gamyba iki šiol buvo vykdoma laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008, gali prireikti rekonstruoti išorės įrenginius ir atlikti mėšlo surinkimo sistemos pakeitimų. Todėl, kad šios valdos arba gamybos vienetai galėtų atlikti būtiną gyvūnams skirtų išorės patalpų kapitalinę renovaciją arba pakeisti įrangą, kad būtų patenkinti naujieji reikalavimai, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kuris truktų ne ilgiau kaip 8 metus nuo 2021 m. sausio 1 d.;

                     (18)

                     be to, siekiant įgyvendinti reikalavimą dėl landų, esančių tarp stoginių ir uždarų paukštidės patalpų, ilgio, dėl penimiems naminiams paukščiams, išskyrus rūšies Gallus gallus, skirtų tvirtų pertvarų, taip pat konkrečius reikalavimus dėl laktų ir pakeltų tupyklų, valdose, kuriose gamyba iki šiol buvo vykdoma laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008, gali prireikti didelių pritaikymo darbų, pavyzdžiui, renovuoti dalį gyvūnams skirtų patalpų ir įsigyti naujos įrangos. Todėl, kad šios valdos arba gamybos vienetai galėtų atlikti būtinus gyvūnams skirtų patalpų pritaikymo darbus arba pakeisti įrangą, kad būtų patenkinti naujieji reikalavimai, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kuris truktų ne ilgiau kaip 3 metus nuo 2021 m. sausio 1 d.;

                     (19)

                     galiausiai, pritaikius mažiausio uždarų patalpų paviršiaus ploto apskaičiavimo metodą paukštidėms su lauke esančia pastato dalimi, valdose, kuriose gamyba iki šiol buvo vykdoma laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008, gali prireikti pritaikymo darbų, pavyzdžiui, smarkiai sumažinti naminių paukščių laikymo tankį arba renovuoti pastatus. Todėl, kad šios valdos arba gamybos vienetai galėtų atlikti būtinus savo verslo planų pakeitimus arba gyvūnams skirtų patalpų pritaikymo darbus, kad būtų patenkinti naujieji reikalavimai, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kuris truktų ne ilgiau kaip 3 metus nuo 2021 m. sausio 1 d.;

                     (20)

                     siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo Reglamento (ES) 2018/848 taikymo dienos;

                     (21)

                     šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Ekologinės gamybos komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
         I SKYRIUS

            PERĖJIMAS PRIE EKOLOGINĖS GAMYBOS

            1 straipsnis
            Dokumentai, kurie turi būti pateikti siekiant ankstesnio laikotarpio pripažinimo atgaline data

               1.   Taikydamas Reglamento (ES) 2018/848 10 straipsnio 3 dalies a punktą, veiklos vykdytojas valstybės narės, kurioje vykdoma veikla ir kurioje to veiklos vykdytojo valdai taikoma kontrolės sistema, kompetentingoms institucijoms pateikia susijusių kompetentingų institucijų išduotus oficialius dokumentus, įrodančius, kad žemės sklypams, dėl kurių prašoma pripažinti ankstesnį laikotarpį atgaline data, buvo taikomos priemonės, apibrėžtos programoje, įgyvendintoje pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 (6), ir kad tuose žemės sklypuose nebuvo naudoti kiti nei ekologinėje gamyboje leidžiami naudoti produktai ar medžiagos.

               2.   Taikydamas Reglamento (ES) 2018/848 10 straipsnio 3 dalies b punktą, veiklos vykdytojas valstybės narės, kurioje vykdoma veikla ir kurioje to veiklos vykdytojo valdai taikoma kontrolės sistema, kompetentingoms institucijoms pateikia toliau nurodytus dokumentus, įrodančius, kad žemės sklypai buvo natūralios gamtinės zonos arba žemės ūkio paskirties žemės plotai ir juose bent trejus metus nebuvo naudoti ekologinėje gamyboje pagal Reglamentą (ES) 2018/848 draudžiami produktai ar medžiagos:

                           a)

                           žemėlapius, kuriuose aiškiai nurodyti visi žemės sklypai, dėl kurių teikiamas prašymas dėl pripažinimo atgaline data, informacija apie bendrą tų žemės sklypų plotą ir, jei taikoma, apie vykdomos gamybos pobūdį ir apimtį, taip pat tų sklypų geografinės buvimo vietos koordinatės, jei jos turimos;

                           b)

                           kontrolės institucijos arba kontrolės įstaigos atliktą išsamią rizikos analizę, atliktą siekiant įvertinti, ar žemės sklype, dėl kurio teikiamas prašymas dėl pripažinimo atgaline data, bent trejus metus nebuvo naudoti produktai ar medžiagos, kurių negalima naudoti ekologinėje gamyboje, visų pirma atsižvelgiant į bendro ploto, su kuriuo susijęs prašymas, dydį ir į agronominę praktiką, kuri tuo laikotarpiu buvo taikoma kiekviename žemės sklype, dėl kurio teikiamas prašymas;

                           c)

                           akredituotųjų laboratorijų atliktų dirvožemio ir (arba) augalų mėginių, kuriuos kontrolės institucija arba kontrolės įstaiga paėmė iš kiekvieno žemės sklypo, kuris, remiantis b punkte nurodyta išsamia rizikos analize, buvo nurodytas kaip galintis būti užterštas, nes buvo apdorotas produktais ir medžiagomis, kurių neleidžiama naudoti ekologinėje gamyboje, laboratorinės analizės rezultatus;

                           d)

                           kontrolės institucijos arba kontrolės įstaigos patikrinimo ataskaitą, parengtą atlikus veiklos vykdytojo fizinį patikrinimą siekiant patikrinti apie žemės sklypus, dėl kurių teikiamas prašymas dėl pripažinimo atgaline data, surinktos informacijos nuoseklumą;

                           e)

                           kitus susijusius dokumentus, kuriuos kontrolės institucija arba kontrolės įstaiga mano esant būtinus prašymui dėl pripažinimo atgaline data įvertinti;

                           f)

                           kontrolės institucijos arba kontrolės įstaigos baigiamąjį raštišką pareiškimą, kuriame būtų nurodyta, ar pripažinimas atgaline data, kad ankstesnis laikotarpis yra perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio dalis, yra pagrįstas, ir būtų nurodyta, nuo kada kiekvienas susijęs žemės sklypas laikomas ekologišku, taip pat būtų nurodytas bendras žemės sklypų, dėl kurių atgaline data pripažįstamas laikotarpis, plotas.

         II SKYRIUS

            GYVULIAI

            1 SKIRSNIS

               GALVIJAI, AVYS, OŽKOS IR ARKLINIŲ ŠEIMOS GYVŪNAI

            2 straipsnis
            Minimalus žindymo motinos pienu laikotarpis
            Reglamento (ES) 2018/848 II priedo II dalies 1.4.1 punkto g papunktyje nurodytas minimalus laikotarpis, per kurį žindukliai žindomi, pageidautina – motinos pienu, yra:

                        a)

                        galvijams ir arklinių šeimos gyvūnams: 90 dienų po gimimo;

                        b)

                        avims ir ožkoms: 45 dienos po gimimo.

            3 straipsnis
            Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias uždarų patalpų ir lauko aikštelių plotas
            Galvijų, avių, ožkų ir arklinių šeimų gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias jiems skirtas uždarų patalpų ir lauko aikštelių plotas yra toks, koks nustatytas I priedo I dalyje.

            4 straipsnis
            Mažiausio uždarų patalpų ploto charakteristikos ir techniniai reikalavimai
            Bent pusę I priedo I dalyje galvijams, avims, ožkoms ir arklinių šeimos gyvūnams nustatyto mažiausio uždarų patalpų ploto sudaro kieta danga, t. y. ne lentelės arba grotelės.

            2 SKIRSNIS

               ELNINIŲ ŠEIMOS GYVŪNAI

            5 straipsnis
            Minimalus žindymo motinos pienu laikotarpis
            Reglamento (ES) 2018/848 II priedo II dalies 1.4.1 punkto g papunktyje nurodytas minimalus laikotarpis, per kurį elninių šeimos žindukliai žindomi, pageidautina – motinos pienu, yra 90 dienų po gimimo.

            6 straipsnis
            Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias lauko aikštelių plotas
            Elninių šeimos gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias jiems skirtas lauko aikštelių plotas yra toks, koks nustatytas I priedo II dalyje.

            7 straipsnis
            Aptvertų teritorijų arba aptvarų charakteristikos ir reikalavimai

               1.   Elninių šeimos gyvūnai laikomi aptvertose teritorijose arba aptvaruose, kuriuose gali ganytis, kai tik leidžia sąlygos.

               2.   Aptvertos teritorijos arba aptvarai sukonstruojami taip, kad skirtingų rūšių elninių šeimos gyvūnus prireikus būtų galima atskirti.

               3.   Kiekvieną aptvertą teritoriją arba aptvarą galima padalyti į dvi dalis arba kiekvienas jų ribojasi su kita aptverta teritorija arba aptvaru, kad būtų galima paeiliui atlikti kiekvienos dalies, aptvertos teritorijos arba aptvaro priežiūrą.

            8 straipsnis
            Priedangų ir diendaržių augmenijos reikalavimai ir jų charakteristikos

               1.   Elninių šeimos gyvūnams įrengiamos priedangos, kuriomis užtikrinama vizualinė apsauga ir apsauga nuo nepalankių oro sąlygų, pageidautina – gamtinės pastogės, kaip antai užtikrinant, kad aptvertoje teritorijoje arba aptvare būtų medžių ir krūmų grupių, į tą aptvertą teritoriją ar aptvarą patektų miškų teritorijos dalis arba pamiškės; jeigu tokios apsaugos neįmanoma pakankamai užtikrinti visus metus, įrengiamos dirbtinės pastogės.

               2.   Elninių šeimos gyvūnams skirtos aptvertos teritorijos arba aptvarai aprūpinami tokiais įrenginiais arba apželdinami tokia augmenija, kad gyvūnai galėtų valyti ragų odą.

               3.   Elninių šeimos gyvūnų patelėms vėlyvuoju nėštumo etapu ir dvi savaites po atsivedimo sudaromos sąlygos patekti į augmenija apaugusius plotus, kur jos galėtų paslėpti savo jauniklius.

               4.   Aptvertas teritorijas arba aptvarus juosiančios tvoros sukonstruojamos taip, kad elninių šeimos gyvūnai negalėtų ištrūkti.

            3 SKIRSNIS

               KIAULĖS

            9 straipsnis
            Minimalus žindymo motinos pienu laikotarpis
            Reglamento (ES) 2018/848 II priedo II dalies 1.4.1 punkto g papunktyje nurodytas minimalus laikotarpis, per kurį paršeliai žindukliai žindomi, pageidautina – motinos pienu, yra 40 dienų po gimimo.

            10 straipsnis
            Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias uždarų patalpų ir lauko aikštelių plotas
            Kiaulių laikymo tankis ir mažiausias joms skirtas uždarų patalpų ir lauko aikštelių plotas yra toks, koks nustatytas I priedo III dalyje.

            11 straipsnis
            Mažiausio uždarų patalpų ir lauko aikštelių ploto charakteristikos ir techniniai reikalavimai
            Bent pusę I priedo III dalyje nustatyto mažiausio uždarų patalpų ir lauko aikštelių ploto sudaro kieta danga, t. y. ne lentelės arba grotelės.

            12 straipsnis
            Diendaržių augmenijos reikalavimai ir charakteristikos

               1.   Įrengiami kiaulėms patrauklūs diendaržiai. Kai įmanoma, jie visų pirma įrengiami laukuose, kuriuose yra medžių ar miško.

               2.   Diendaržiuose sudaromos lauko sąlygos, iš jų taip pat suteikiama galimybė patekti į pastoges ir pasirūpinama priemonėmis, kurios leidžia reguliuoti kiaulių kūno temperatūrą.

            4 SKIRSNIS

               NAMINIAI PAUKŠČIAI

            13 straipsnis
            Terminų apibrėžtys
            Šiame skirsnyje vartojamų terminų apibrėžtys:

                        a)

                        penimi naminiai paukščiai – mėsai auginami naminiai paukščiai;

                        b)

                        pulkas (kalbant apie paukštidės dalis) – kartu laikomų paukščių, nemaišomų su kitų rūšių naminiais paukščiais, būrys, kuriam skirtos atskiros uždaros patalpos ir lauko aikštelės;

                        c)

                        gaidžiukas – mėsai auginamas vištų dedeklių linijos vyriškos lyties viščiukas;

                        d)

                        pularda – mėsai auginama rūšies Gallus gallus vištaitė, papjaunama sulaukusi ne mažiau kaip 120 dienų.

            14 straipsnis
            Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias uždarų patalpų ir lauko aikštelių plotas
            Naminių paukščių laikymo tankis ir mažiausias jiems skirtas uždarų patalpų ir lauko aikštelių plotas yra toks, koks nustatytas I priedo IV dalyje.

            15 straipsnis
            Paukštidžių charakteristikos ir techniniai reikalavimai

               1.   Paukštidės įrengiamos taip, kad visi paukščiai galėtų lengvai patekti į diendaržius. Šiuo tikslu taikomos šios taisyklės:

                           a)

                           paukštidės išorinėje sienoje įrengiamos įėjimo (išėjimo) landos, per kurias patenkama tiesiai į diendaržius;

                           b)

                           kiekviena įėjimo (išėjimo) landa yra paukščiams tinkamo dydžio;

                           c)

                           paukščiai landas gali pasiekti be jokių kliūčių;

                           d)

                           bendras paukštidės išorinėje sienoje esančių landų ilgis 100 m2 mažiausio uždarų paukštidės patalpų ploto naudingo ploto yra ne mažesnis kaip 4 m;

                           e)

                           jei landos yra aukščiau grindų lygio, įrengiama rampa.

               2.   Paukštidėms su stoginėmis šios taisyklės:

                           a)

                           išorinėse sienose tarp uždarų paukštidės patalpų ir stoginės ir tarp stoginės ir diendaržio įrengiamos įėjimo (išėjimo) landos, per kurias galima lengvai patekti atitinkamai į stoginę arba į diendaržį;

                           b)

                           bendras landų iš uždarų paukštidės patalpų į stoginę ilgis 100 m2 mažiausio uždarų paukštidės patalpų ploto naudingo ploto yra ne mažesnis kaip 2 m, o bendras landų iš stoginės į daržinę ilgis 100 m2 mažiausio uždarų paukštidės patalpų ploto naudingo ploto yra ne mažesnis kaip 4 m;

                           c)

                           apskaičiuojant I priedo IV dalyje nustatytą gyvūnų laikymo tankį ir mažiausią uždarų patalpų ir lauko aikštelių plotą naudingas stoginės plotas neįtraukiamas. Tačiau lauke esanti naminiams paukščiams skirto pastato papildoma stogu dengta dalis, izoliuota taip, kad joje nebūtų lauko sąlygų, gali būti įtraukiama apskaičiuojant I priedo IV dalyje nustatytą gyvūnų laikymo tankį ir mažiausią uždarų patalpų plotą, jeigu tenkinamos šios sąlygos:

                                       i)

                                       ta pastato dalis visiškai prieinama visą parą;

                                       ii)

                                       ji atitinka Reglamento (ES) 2018/848 II priedo II dalies 1.6.1 ir 1.6.3 punktuose nustatytus reikalavimus;

                                       iii)

                                       ji įrengta laikantis šios dalies a ir b punktuose stoginių landoms nustatytų reikalavimų;

                           d)

                           naudingas stoginės plotas į Reglamento (ES) 2018/848 II priedo II dalies 1.9.4.4 punkto m papunktyje nurodytą penimiems naminiams paukščiams skirtų paukštidžių bendrą naudingą plotą neįtraukiamas.

               3.   Paukštidėse, kurios padalytos į atskiras dalis, kad būtų įkurdinti keli pulkai:

                           a)

                           dalys atskiriamos taip, kad nebūtų sąlyčio su kitais pulkais ir kad skirtingiems pulkams priklausantys paukščiai paukštidėje negalėtų susimaišyti;

                           b)

                           taikomi šie didžiausi pulko, kurį galima laikyti vienoje paukštidės dalyje, dydžiai:

                                       i)

                                       3 000 tėvinių rūšies Gallus gallus paukščių;

                                       ii)

                                       10 000 vištaičių;

                                       iii)

                                       4 800 penimų rūšies Gallus gallus naminių paukščių;

                                       iv)

                                       2 500 kaplūnų (kastruotų gaidžių);

                                       v)

                                       4 000 pulardų;

                                       vi)

                                       2 500 kalakutų;

                                       vii)

                                       2 500 žąsų;

                                       viii)

                                       Pekino ančių: 3 200 gaigalų arba 4 000 ančių;

                                       ix)

                                       muskusinių ančių: 3 200 gaigalų arba 4 000 ančių,

                                       x)

                                       mulardinių ančių: 3 200 gaigalų arba 4 000 ančių;

                                       xi)

                                       5 200 perlinių vištų;

                           c)

                           penimiems naminiams paukščiams, išskyrus rūšies Gallus Gallus naminius paukščius, skirtos dalys atskiriamos tvirtomis pertvaromis; šiomis tvirtomis pertvaromis nuo grindų iki stogo fiziškai visiškai atskiriama kiekviena paukštidės dalis;

                           d)

                           tėviniams rūšies Gallus gallus paukščiams, vištoms dedeklėms, vištaitėms, gaidžiukams ir penimiems rūšies Gallus gallus naminiams paukščiams skirtos dalys atskiriamos tvirtomis pertvaromis, pusiau uždaromis pertvaromis arba tinklais ar tinkleliais.

               4.   Paukštidėse gali būti naudojamos daugiaaukštės sistemos. Taikomos šios daugiaaukščių sistemų naudojimo taisyklės:

                           a)

                           daugiaaukštės sistemos gali būti naudojamos tik tėviniams rūšies Gallus gallus paukščiams, vištoms dedeklėms, vištaitėms, auginamoms kiaušiniams dėti, ir vištaitėms, iš kurių auginami tėviniai paukščiai ir gaidžiukai, auginti;

                           b)

                           daugiaaukštes sistemas sudaro ne daugiau kaip trys aukštai naudingo ploto, įskaitant pirmą (ant žemės esantį) aukštą;

                           c)

                           viršutiniai aukštai įrengiami taip, kad ant apatiniuose aukštuose esančių paukščių nebyrėtų mėšlas; juose įrengiama veiksminga mėšlo šalinimo sistema;

                           d)

                           visi aukštai įrengiami taip, kad paukščius būtų lengva patikrinti;

                           e)

                           daugiaaukštės sistemos įrengiamos taip, kad visi paukščiai galėtų laisvai judėti ir lengvai patekti į skirtingus aukštus arba į tarpinius plotus;

                           f)

                           daugiaaukštės sistemos įrengiamos taip, kad visi paukščiai galėtų vienodai lengvai patekti į diendaržius.

               5.   Paukštidėse įrengiamos laktos ir (arba) pakeltos tupyklos. Laktos ir (arba) pakeltos tupyklos paukščiams prieinamos nuo ankstyvo amžiaus; jų matmenys ar proporcijos atitinka I priedo IV dalyje nurodytą būrio ir paukščių dydį.

               6.   Naminiams paukščiams gali būti įrengiamos kilnojamosios paukštidės su sąlyga, kad per auginimo ciklą jos būtų reguliariai perkeliamos siekiant užtikrinti, kad paukščiams būtų prieinama pakankamai augmenijos, ir bent jau prieš kiekvieną naują naminių paukščių partiją. I priedo IV dalies 4–9 skirsniuose nustatytas naminių paukščių laikymo tankis gali būti padidintas daugiausia iki 30 kg gyvojo svorio viename kvadratiniame metre, jeigu kilnojamosios paukštidės grindų plotas neviršija 150 m2.

            16 straipsnis
            Diendaržių augmenijos reikalavimai ir charakteristikos

               1.   Įrengiami naminiams paukščiams patrauklūs diendaržiai, kurie yra visiškai prieinami visiems paukščiams.

               2.   Paukštidžių, kurios padalytos į atskiras dalis, kad būtų įkurdinti keli pulkai, kiekvienai daliai skirti diendaržiai atskiriami siekiant užtikrinti, kad nebūtų sąlyčio su kitais pulkais ir kad skirtingiems pulkams priklausantys paukščiai nesusimaišytų.

               3.   Didžiąją naminiams paukščiams skirtų diendaržių ploto dalį dengia įvairių rūšių augmenija.

               4.   Visoje diendaržių teritorijoje paukščiams įrengiama pakankamai priedangų arba pastogių, arba joje turi būti pakankamai krūmų arba medžių, kad paukščiai galėtų tolygiai naudotis visu diendaržiu.

               5.   Diendaržių augmenija reguliariai prižiūrima, siekiant mažinti galimą maistingųjų medžiagų perteklių.

               6.   Diendaržių ribos yra ne toliau kaip už 150 m nuo artimiausios įėjimo (išėjimo) į paukštidę landos. Tačiau atstumą iki artimiausios įėjimo (išėjimo) į pastatą landos leidžiama padidinti iki 350 m, jei visoje diendaržio teritorijoje tolygiai išdėstyta pakankamai nuo nepalankių oro sąlygų ir plėšrūnų saugančių pastogių (ne mažiau kaip po keturias pastoges viename hektare). Žąsims skirtame diendaržyje sudaromos sąlygos šiems paukščiams lesti žolę.

            5 SKIRSNIS

               TRIUŠIAI

            17 straipsnis
            Minimalus žindymo motinos pienu laikotarpis
            Reglamento (ES) 2018/848 II priedo II dalies 1.4.1 punkto g papunktyje nurodytas minimalus laikotarpis, per kurį triušiai žindukliai žindomi, pageidautina – motinos pienu, yra 42 dienos po gimimo.

            18 straipsnis
            Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias uždarų patalpų ir lauko aikštelių plotas
            Triušių laikymo tankis ir mažiausias jiems skirtas uždarų patalpų ir lauko aikštelių plotas yra toks, koks nustatyta I priedo V dalyje.

            19 straipsnis
            Kilnojamųjų arba stacionarių statinių charakteristikos ir techniniai reikalavimai

               1.   Ganymo sezonu triušiai laikomi ganyklose įrengtuose kilnojamuosiuose arba stacionariuose statiniuose, iš kurių galima patekti į ganyklą.

               2.   Ne ganymo sezonu triušiai gali būti laikomi stacionariuose statiniuose, iš kurių galima patekti į lauko aptvarą su augmenija, pageidautina – ganyklų.

               3.   Ganyklose įrengti kilnojamieji statiniai perkeliami kuo dažniau, kad būtų kuo daugiau naudojamos ganyklos, ir įrengiami taip, kad triušiai galėtų ganytis ant žemės.

            20 straipsnis
            Uždarų patalpų ir lauko aikštelių charakteristikos ir techniniai reikalavimai

               1.   Stacionarių ir kilnojamųjų statinių uždaros patalpos įrengiamos taip, kad:

                           a)

                           būtų pakankamo aukščio, kad visi triušiai galėtų stovėti stačiomis ausimis;

                           b)

                           patalpose būtų galima apgyvendinti skirtingas triušių grupes ir išsaugoti veislių grynumą prieš triušius pradedant penėti;

                           c)

                           dėl konkrečių su gyvūnų gerove susijusių priežasčių nuo grupės ribotą laikotarpį būtų galima atskirti patinus ir nėščias bei reprodukcijai skirtas triušių pateles su sąlyga, kad atskirti triušiai galėtų palaikyti akių kontaktą su kitais triušiais;

                           d)

                           patelė galėtų palikti lizdą ir grįžti į jį pažindyti jauniklių;

                           e)

                           patalpose:

                                       i)

                                       visų kategorijų triušiams įrengiama pakankamai pastogių, įskaitant tamsias slėptuves;

                                       ii)

                                       visoms patelėms sudaroma galimybė patekti į lizdus bent vieną savaitę prieš numatomą atsivedimo dieną ir bent iki jauniklių žindymo laikotarpio pabaigos;

                                       iii)

                                       sudaroma galimybė į lizdus patekti pakankamam skaičiui jauniklių, vienai žindamai patelei su jaunikliais parūpinant ne mažiau kaip vieną lizdą;

                                       iv)

                                       parūpinama triušiams graužti tinkamų medžiagų.

               2.   Įrenginių su stacionariais statiniais lauko aikštelė įrengiama taip, kad:

                           a)

                           joje būtų pakankamas skaičius paaukštintų platformų, kurios būtų vienodai išdėstytos per visą mažiausią jos plotą;

                           b)

                           ji būtų aptverta pakankamai aukštomis ir giliai įkastomis tvoromis, kad iš aikštelės nebūtų galima ištrūkti per tas tvoras peršokus arba po jomis pasirausus;

                           c)

                           jeigu dalis lauko aikštelės padengta betonine danga, iš tos dalies turėtų būti lengva patekti į lauko aptvarą su augmenija. Jeigu tokios galimybės nėra, betonine danga padengtos dalies plotas negali būti įtraukiamas apskaičiuojant mažiausią lauko aikštelės plotą;

                           d)

                           lauko aikštelėje:

                                       i)

                                       visų kategorijų triušiams įrengiama pakankamai pastogių, įskaitant tamsias slėptuves;

                                       ii)

                                       parūpinama triušiams graužti tinkamų medžiagų.

            21 straipsnis
            Diendaržių augmenijos reikalavimai ir charakteristikos

               1.   Lauko aptvarų augmenija reguliariai prižiūrima taip, kad būtų patraukli triušiams.

               2.   Ganymo laikotarpiu vykdoma nuolatinė ganyklų rotacija ir tokia ganyklų priežiūra, kad triušių ganymas vyktų kuo optimaliau.

         III SKYRIUS

            AKVAKULTŪROS GYVŪNAI

            22 straipsnis
            Konkrečioms akvakultūros gyvūnų rūšims arba rūšių grupėms taikomos išsamios taisyklės
            Akvakultūros gyvūnus auginantys veiklos vykdytojai laikosi II priede nustatytų konkrečioms akvakultūros gyvūnų rūšims arba rūšių grupėms taikomų išsamių taisyklių, susijusių su akvakultūros gyvūnų laikymo tankiu ir konkrečiomis auginimo ir atskyrimo sistemų charakteristikomis.

         IV SKYRIUS

            PERDIRBTAS MAISTAS IR PAŠARAI

            23 straipsnis
            Leidžiami maisto produktų perdirbimo metodai

               1.   Ekologinėje gamyboje leidžiama naudoti tik tuos maisto produktų perdirbimo metodus, kurie atitinka Reglamento (ES) 2018/848 II skyriuje nustatytus principus, visų pirma 7 straipsnyje nustatytus ekologiškų maisto produktų perdirbimui taikomus atitinkamus konkrečius principus, to reglamento III skyriuje nustatytas atitinkamas taisykles ir to reglamento II priedo IV dalyje nustatytas išsamias gamybos taisykles.

               2.   Nepažeidžiant Reglamento (ES) 2018/848 II priedo VI dalies 3 punkto, taikyti gamybos naudojant jonitinę ir adsorbcinę dervą metodus leidžiama ruošiant šių produktų ekologiškas žaliavas:

                           a)

                           produktų, nurodytų atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 609/2013 1 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, jeigu taikyti tuos metodus būtina siekiant atitikti tame reglamente ir pagal to reglamento 11 straipsnio 1 dalį priimtuose aktuose atitinkamiems produktams nustatytus reikalavimus, arba

                           b)

                           pagal Direktyvą 2006/125/EB reglamentuojamų produktų, jeigu taikyti tuos metodus būtina siekiant atitikti tos direktyvos reikalavimus.

               3.   Kai valstybė narė mano, kad reikėtų įvertinti, ar konkretus metodas atitinka 1 dalyje nurodytus principus ir taisykles, arba kad į šį reglamentą reikėtų įtraukti tam tikras konkrečias to metodo naudojimo sąlygas, ji gali paprašyti Komisijos atlikti tokį įvertinimą. Tuo tikslu ji perduoda Komisijai ir kitoms valstybėms narėms dokumentus, kuriuose nurodomi tokios atitikties motyvai arba tos konkrečios sąlygos, ir užtikrina, kad tie dokumentai būtų viešai prieinami laikantis Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų dėl duomenų apsaugos.
               Komisija reguliariai skelbia visus pirmoje pastraipoje nurodytus prašymus.

               4.   Komisija atlieka 3 dalyje nurodytų dokumentų analizę. Jeigu atlikusi analizę Komisija prieina prie išvados, kad dokumentuose apibūdintas metodas atitinka 1 dalyje nurodytus principus ir taisykles, Komisija iš dalies pakeičia šį reglamentą, siekdama aiškiai suteikti leidimą naudoti dokumentuose nurodytą metodą arba į šį reglamentą įtraukti konkrečias jo naudojimo sąlygas.

               5.   Komisija peržiūri leidimus naudoti ekologiškų maisto produktų perdirbimo metodus, įskaitant jų apibūdinimą ir naudojimo sąlygas, vos tik gaunama naujų įrodymų arba kai jų pateikia valstybė narė.

            24 straipsnis
            Leidžiami pašarų perdirbimo metodai

               1.   Ekologinėje gamyboje leidžiama naudoti tik tuos pašarų perdirbimo metodus, kurie atitinka Reglamento (ES) 2018/848 II skyriuje nustatytus principus, visų pirma 8 straipsnyje nustatytus ekologiškų pašarų perdirbimui taikomus atitinkamus konkrečius principus, to reglamento III skyriuje nustatytas atitinkamas taisykles ir to reglamento II priedo V dalyje nustatytas išsamias gamybos taisykles ir kuriais nėra atkuriamos perdirbant ir saugant ekologiškus pašarus prarastos savybės, nėra ištaisomi aplaidumo perdirbant rezultatai arba kurie kitaip neklaidina dėl tikrojo šių produktų pobūdžio.

               2.   Kai valstybė narė mano, kad reikėtų įvertinti, ar konkretus metodas atitinka 1 dalyje nurodytus principus ir taisykles, arba kad į šį reglamentą reikėtų įtraukti tam tikras konkrečias to metodo naudojimo sąlygas, ji gali paprašyti Komisijos atlikti tokį įvertinimą. Tuo tikslu ji perduoda Komisijai ir kitoms valstybėms narėms dokumentus, kuriuose nurodomi tokios atitikties motyvai arba tos konkrečios sąlygos, ir užtikrina, kad tie dokumentai būtų viešai prieinami laikantis Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų dėl duomenų apsaugos.
               Komisija reguliariai skelbia visus pirmoje pastraipoje nurodytus prašymus.

               3.   Komisija atlieka 2 dalyje nurodytų dokumentų analizę. Jeigu atlikusi analizę Komisija prieina prie išvados, kad dokumentuose apibūdintas metodas atitinka 1 dalyje nurodytus principus ir taisykles, Komisija iš dalies pakeičia šį reglamentą, siekdama aiškiai suteikti leidimą naudoti dokumentuose nurodytą metodą arba į šį reglamentą įtraukti konkrečias jo naudojimo sąlygas.

               4.   Komisija peržiūri leidimus naudoti ekologiškų pašarų perdirbimo metodus, įskaitant jų apibūdinimą ir naudojimo sąlygas, vos tik gaunama naujų įrodymų arba kai jų pateikia valstybė narė.

         V SKYRIUS

            INFORMACIJA APIE GALIMYBĘ RINKOJE GAUTI EKOLOGIŠKOS IR PERĖJIMO PRIE EKOLOGINĖS GAMYBOS LAIKOTARPIO AUGALŲ DAUGINAMOSIOS MEDŽIAGOS, EKOLOGIŠKAI AUGINAMŲ GYVŪNŲ IR EKOLOGINĖS AKVAKULTŪROS GYVŪNŲ JAUNIKLIŲ

            25 straipsnis
            Informacija, kurią turi pateikti valstybės narės

               1.   Valstybės narės teikia informaciją pagal Reglamento (ES) 2018/848 53 straipsnio 6 dalies a punktą naudodamosi reglamento 26 straipsnio 1 dalyje nurodyta duomenų baze ir 26 straipsnio 2 dalyje bei, kai taikoma, 26 straipsnio 3 dalyse nurodytomis sistemomis, laikydamosi šio reglamento III priedo I dalyje nustatytų specifikacijų.

               2.   Valstybės narės teikia informaciją pagal Reglamento (ES) 2018/848 53 straipsnio 6 dalies b punktą, susijusią su nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, taikytomis remiantis to reglamento II priedo I dalies 1.8.5 punktu ir to priedo II dalies 1.3.4.3 ir 1.3.4.4 punktais, laikydamosi šio reglamento III priedo II dalyje nustatytų specifikacijų.

               3.   Atsakydamos į klausimyną, kurį valstybėms narėms kasmet pateikia Komisija, valstybės narės teikia informaciją pagal Reglamento (ES) 2018/848 53 straipsnio 6 dalies c punktą apie galimybę Sąjungos rinkoje gauti naminiams paukščiams ir kiaulėms skirtų ekologiškų baltyminių pašarų ir apie leidimus, suteiktus pagal to reglamento II priedo II dalies 1.9.3.1 punkto c papunktį ir 1.9.4.2 punkto c papunktį.

               4.   1, 2 ir 3 dalyse nurodyta informacija teikiama Komisijos nustatytu formatu ir naudojantis Komisijos suteikta sistema. Ta informacija kiekvienais metais pateikiama iki birželio 30 d., pirmą kartą ji turi būti pateikta iki 2022 m. birželio 30 d. už 2021 metus.

               5.   Iš valstybių narių pagal Reglamento (ES) 2018/848 53 straipsnio 6 dalį gauta informacija, nurodyta 1 ir 2 dalyse, įtraukiama į to reglamento 26 straipsnio 1 dalyje nurodytą duomenų bazę ir į 26 straipsnio 2 dalyje nurodytas sistemas ir, jei tinka, į 26 straipsnio 3 dalyje nurodytas sistemas.

         VI SKYRIUS

            BAIGIAMOSIOS IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

            26 straipsnis
            Pereinamojo laikotarpio nuostatos

               1.   Nukrypstant nuo šio reglamento II skyriaus 3 skirsnio, valdos arba gamybos vienetai, kuriuose kiaulės laikomos patalpose, kurios buvo pastatytos, atnaujintos arba pradėtos naudoti iki šio reglamento taikymo pradžios dienos laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008 ir kuriuose būtina atlikti išorės įrenginių kapitalinę rekonstrukciją siekiant laikytis šio reglamento 11 straipsnyje nustatyto reikalavimo, kad bent pusę lauko aikštelės ploto sudarytų kieta danga, tą straipsnį turi atitikti ne vėliau kaip nuo 2029 m. sausio 1 d.

               2.   Nukrypstant nuo šio reglamento II skyriaus 4 skirsnio, valdos arba gamybos vienetai, kuriuose paukštidės buvo pastatytos, atnaujintos arba pradėtos naudoti iki šio reglamento taikymo pradžios dienos laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008 ir kuriuose būtina atlikti gyvūnams skirtų patalpų renovaciją, kad būtų laikomasi šio reglamento 15 straipsnio 2 dalies b punkte nustatyto reikalavimo dėl landų iš uždarų patalpų į stoginę bendro ilgio, tą punktą turi atitikti ne vėliau kaip nuo 2024 m. sausio 1 d.

               3.   Nukrypstant nuo šio reglamento II skyriaus 4 skirsnio, valdos arba gamybos vienetai, kuriuose paukštidės su lauke esančia pastato dalimi buvo pastatytos, atnaujintos arba pradėtos naudoti iki šio reglamento taikymo pradžios dienos laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008 ir kuriuose būtina iš esmės sumažinti viduje laikomų gyvūnų tankį arba renovuoti pastatus, kad būtų laikomasi šio reglamento I priedo IV dalyje nustatytų gyvūnų laikymo tankio ir mažiausių uždarų patalpų ploto apskaičiavimo reikalavimų, kartu laikantis 15 straipsnio 2 dalies c punkto, tas nuostatas turi atitikti ne vėliau kaip nuo 2024 m. sausio 1 d.

               4.   Nukrypstant nuo šio reglamento II skyriaus 4 skirsnio, valdos arba gamybos vienetai, kuriuose paukštidės buvo pastatytos, atnaujintos arba pradėtos naudoti iki šio reglamento taikymo pradžios dienos laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008 ir kuriuose būtina atlikti gyvūnams skirtų patalpų renovaciją arba pakeisti įrangą, kad būtų laikomasi šio reglamento 15 straipsnio 3 dalies c punkte nustatytų tvirtos pertvaros reikalavimų arba šio reglamento 15 straipsnio 5 dalyje nustatyto laktų arba pakeltų tupyklų reikalavimo, tas nuostatas turi atitikti ne vėliau kaip nuo 2024 m. sausio 1 d.

               5.   Nukrypstant nuo šio reglamento II skyriaus 4 skirsnio, valdos arba gamybos vienetai, kuriuose daugiaaukštės paukštidės buvo pastatytos, atnaujintos arba pradėtos naudoti iki šio reglamento taikymo pradžios dienos laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008 ir kuriuose būtina atlikti gyvūnams skirtų patalpų kapitalinį atnaujinimą arba pakeisti įrangą, kad būtų laikomasi atitinkamuose šio reglamento 15 straipsnio 4 dalies b ir c punktuose nustatytų didžiausio aukštų skaičiaus ir mėšlo šalinimo sistemos reikalavimų, tuos punktus turi atitikti ne vėliau kaip nuo 2029 m. sausio 1 d.

               6.   Nukrypstant nuo šio reglamento II skyriaus 4 skirsnio, valdos arba gamybos vienetai, kuriuose paukštidės su diendaržiais, kurių ribos yra toliau kaip už 150 m nuo artimiausios įėjimo (išėjimo) į paukštidę landos, buvo pastatytos, atnaujintos arba pradėtos naudoti iki šio reglamento taikymo pradžios dienos laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008 ir kuriuose būtina atlikti didelių patalpų konstrukcijos pritaikymo darbų arba papildomai įsigyti žemės, kad būtų laikomasi šio reglamento 16 straipsnio 6 dalyje nustatyto didžiausio atstumo reikalavimo, tą nuostatą turi atitikti ne vėliau kaip nuo 2029 m. sausio 1 d.

               7.   Nukrypstant nuo šio reglamento I priedo IV dalies 2 skirsnio, valdos arba gamybos vienetai, kuriuose vištaitės auginamos paukštidėse, kurios buvo pastatytos, atnaujintos arba pradėtos naudoti iki šio reglamento taikymo pradžios dienos laikantis reglamentų (EB) Nr. 834/2007 ir (EB) Nr. 889/2008 ir kuriuose būtina atlikti didelių paukštidžių konstrukcijos pritaikymo darbų arba papildomai įsigyti žemės, kad būtų laikomasi šio reglamento I priedo IV dalies 2 skirsnyje nustatytų taisyklių, šio reglamento I priedo IV dalies 2 skirsnyje nustatytus vištaičių ir gaidžiukų laikymo tankio ir mažiausio jiems skirto ploto uždarose patalpose ir lauko aikštelėse reikalavimus turi atitikti ne vėliau kaip nuo 2029 m. sausio 1 d.

            27 straipsnis
            Įsigaliojimas ir taikymas
            Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
            Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2020 m. kovo 26 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkė

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OL L 150, 2018 6 14, p. 1.

            (2)  2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 609/2013 dėl kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų maisto produktų, specialiosios medicininės paskirties maisto produktų ir viso paros raciono pakaitalų svoriui kontroliuoti ir kuriuo panaikinami Tarybos direktyva 92/52/EEB, Komisijos direktyvos 96/8/EB, 1999/21/EB, 2006/125/EB ir 2006/141/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/39/EB ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 41/2009 ir (EB) Nr. 953/2009 (OL L 181, 2013 6 29, p. 35).

            (3)  2006 m. gruodžio 5 d. Komisijos direktyva 2006/125/EB dėl perdirbtų grūdinių maisto produktų ir maisto kūdikiams bei mažiems vaikams (OL L 339, 2006 12 6, p. 16).

            (4)  2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 (OL L 189, 2007 7 20, p. 1).

            (5)  2008 m. rugsėjo 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 889/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo įgyvendinimo taisyklės dėl ekologinės gamybos, ženklinimo ir kontrolės (OL L 250, 2008 9 18, p. 1).

            (6)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

            I PRIEDAS
            TAISYKLĖS DĖL GYVŪNŲ LAIKYMO TANKIO IR MAŽIAUSIO GYVŪNAMS SKIRTO PLOTO UŽDAROSE PATALPOSE IR LAUKO AIKŠTELĖSE, KAIP NURODYTA II SKYRIUJE

               I dalis. Galvijų, avių, ožkų ir arklinių šeimos gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias jiems skirtas plotas uždarose patalpose ir lauko aikštelėse, kaip nurodyta 3 straipsnyje

            1.   Galvijai

                           Uždara patalpa

                           (grynasis gyvūnams skirtas plotas)

                           Lauko aikštelė

                           (judėjimo vietos, išskyrus ganyklas, plotas)

                           Mažiausias gyvasis svoris (kg)

                           m2 vienam gyvūnui

                           m2 vienam gyvūnui

                        Iki 100

                        1,5

                        1,1

                        Iki 200

                        2,5

                        1,9

                        Iki 350

                        4,0

                        3

                        Daugiau kaip 350

                        5, ne mažiau kaip 1 m2/100 kg

                        3,7, ne mažiau kaip 0,75 m2/100 kg

                        Pieninės karvės

                        6

                        4,5

                        Veisliniai buliai

                        10

                        30

                  2.   Avys ir ožkos

                           Uždara patalpa

                           (grynasis gyvūnams skirtas plotas)

                           Lauko aikštelė

                           (judėjimo vietos, išskyrus ganyklas, plotas)

                           m2 vienam gyvūnui

                           m2 vienam gyvūnui

                        Avys

                        1,5

                        2,5

                        Ėriukai

                        0,35

                        0,5

                        Ožkos

                        1,5

                        2,5

                        Ožiukai

                        0,35

                        0,5

                  3.   Arklinių šeimos gyvūnai

                           Uždara patalpa

                           (grynasis gyvūnams skirtas plotas)

                           Lauko aikštelė

                           (judėjimo vietos, išskyrus ganyklas, plotas)

                           Mažiausias gyvasis svoris (kg)

                           m2 vienam gyvūnui [gardų dydis pagal arklių aukštį]

                           m2 vienam gyvūnui

                        Veisliniai ir penimi arklinių šeimos gyvūnai

                        Iki 100

                        1,5

                        1,1

                        Iki 200

                        2,5

                        1,9

                        Iki 350

                        4,0

                        3

                        Daugiau kaip 350

                        5, ne mažiau kaip 1 m2/100 kg

                        3,7, ne mažiau kaip 0,75 m2/100 kg

               II dalis. Elninių šeimos gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias jiems skirtas plotas lauko aikštelėse, kaip nurodyta 6 straipsnyje

                        Elninių šeimos gyvūnų
                        rūšis

                           Mažiausias vienos aptvertos teritorijos ar aptvaro lauko aikštelės plotas

                           Gyvūnų laikymo tankis: didžiausias suaugusių gyvūnų skaičius  (*1) viename ha

                        Dėmėtieji elniai

                           Cervus nippon

                        1 ha

                        15

                        Danieliai

                           Dama dama

                        1 ha

                        15

                        Taurieji elniai

                           Cervus elaphus

                        2 ha

                        7

                        Dovydo elniai

                           Elaphurus davidianus

                        2 ha

                        7

                        Daugiau nei viena elninių šeimos gyvūnų rūšis

                        3 ha

                        7, jei bandoje yra tauriųjų elnių ar Dovydo elnių;
                        15, jei bandoje nėra nei tauriųjų elnių, nei Dovydo elnių

               III dalis. Kiaulių laikymo tankis ir mažiausias joms skirtas plotas uždarose patalpose ir lauko aikštelėse, kaip nurodyta 10 straipsnyje

                           Uždara patalpa (grynasis kiaulėms skirtas plotas – vidaus plotas, apimantis girdytuves, bet neapimantis lovių, kuriuose kiaulės negali gulėti)

                           Lauko aikštelė

                           Mažiausias gyvasis svoris (kg)

                           m2 vienam gyvūnui

                           m2 vienam gyvūnui

                        Žindamos paršavedės su paršeliais iki nujunkymo

                        7,5 kiekvienai paršavedei

                        2,5

                        Penimos kiaulės
                        Nujunkyti paršeliai, auginamos kiaulės, kiaulaitės, auginami kuiliai

                        Ne daugiau kaip 35 kg

                        0,6

                        0,4

                        Daugiau kaip 35 kg, bet ne daugiau kaip 50 kg

                        0,8

                        0,6

                        Daugiau kaip 50 kg, bet ne daugiau kaip 85 kg

                        1,1

                        0,8

                        Daugiau kaip 85 kg, bet ne daugiau kaip 110 kg

                        1,3

                        1

                        Daugiau kaip 110 kg

                        1,5

                        1,2

                        Veislinės kiaulės
                        Nujunkytos paršingos paršavedės

                        2,5

                        1,9

                        Kuiliai
                        (kiaulių veisliniai patinai)

                        6
                        10, jei gardai naudojami kergimui

                        8

               IV dalis. Naminių paukščių laikymo tankis ir mažiausias jiems skirtas plotas uždarose patalpose ir lauko aikštelėse, kaip nurodyta 14 straipsnyje ir 15 straipsnio 2 dalies c punkte bei 6 dalyje, ir laktos arba pakeltos tupyklos, kaip nurodyta 15 straipsnio 5 dalyje

            1.   Tėviniai rūšies Gallus gallus paukščiai, skirti periniams kiaušiniams, iš kurių bus perimos vištos dedeklės, gauti ir tėviniai rūšies Gallus gallus paukščiai, skirti periniams kiaušiniams, iš kurių bus perimi penimi rūšies Gallus gallus paukščiai, gauti:

                        Amžius

                        ≥ 18 savaičių

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas uždaroje patalpoje
                        Didžiausias veislinių paukščių skaičius viename uždaros paukštidės patalpos naudingo ploto m2

                        6

                        Veisliniams paukščiams, iš kurių kiaušinių bus perimos vištos dedeklės, skirtos laktos
                        Mažiausias laktos cm skaičius vienam paukščiui

                        18

                        Lizdai

                        7 paukščių patelės viename lizde arba, jei lizdai bendri, – 120 cm2 vienai paukščių patelei

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas lauko aikštelėje
                        Mažiausias vienam paukščiui skirtas plotas (m2) lauko aikštelėje

                        4

                  2.   Vištaitės ir gaidžiukai:

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas uždaroje patalpoje
                        Gyvūnų laikymo tankis viename uždaros paukštidės patalpos naudingo ploto m2

                        21 kg gyvojo svorio viename m2

                        Laktos ir (arba) pakeltos tupyklos

                        Bet koks laktų ir (arba) pakeltų tupyklų derinys,
                        vienam paukščiui numatant ne mažiau kaip 10 cm laktos
                        arba
                        ne mažiau kaip 100 cm2 pakeltos tupyklos

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas lauko aikštelėje
                        Mažiausias vienam paukščiui skirtas plotas (m2) lauko aikštelėje

                        1

                  3.   Vištos dedeklės, įskaitant dvejopam tikslui – mėsai ir kiaušiniams – skirtų linijų vištas:

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas uždaroje patalpoje
                        Didžiausias paukščių skaičius viename uždaros paukštidės patalpos naudingo ploto m2

                        6

                        Laktos
                        Mažiausias laktos cm skaičius vienam paukščiui

                        18

                        Lizdai

                        7 vištos dedeklės viename lizde arba, jei lizdai bendri, – 120 cm2 vienai vištai dedeklei

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas lauko aikštelėje
                        Mažiausias vienam paukščiui skirtas plotas (m2) lauko aikštelėje

                        4

                  4.   Penimi rūšies Gallus gallus naminiai paukščiai:

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas uždaroje patalpoje
                        Gyvūnų laikymo tankis viename uždaros paukštidės patalpos naudingo ploto m2

                        21 kg gyvojo svorio viename m2

                        Laktos ir (arba) pakeltos tupyklos

                        Bet koks laktų ir (arba) pakeltų tupyklų derinys,
                        vienam paukščiui užtikrinant ne mažiau kaip 5 cm laktos
                        arba ne mažiau kaip 25 cm2 pakeltos tupyklos

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas stacionarios paukštidės lauko aikštelėje
                        Mažiausias vienam paukščiui skirtas plotas (m2) lauko aikštelėje

                        4

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas kilnojamosios paukštidės lauko aikštelėje
                        Mažiausias vienam paukščiui skirtas plotas (m2) lauko aikštelėje

                        2,5

                  5.   Penimi rūšies Gallus gallus naminiai paukščiai: kaplūnai (kastruoti gaidžiai) ir pulardos:

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas uždaroje patalpoje
                        Gyvūnų laikymo tankis viename uždaros paukštidės patalpos naudingo ploto m2

                        21 kg gyvojo svorio viename m2

                        Laktos ir (arba) pakeltos tupyklos

                        Bet koks laktų ir (arba) pakeltų tupyklų derinys,
                        vienam paukščiui užtikrinant ne mažiau kaip 5 cm laktos
                        arba ne mažiau kaip 25 cm2 pakeltos tupyklos

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas lauko aikštelėje
                        Mažiausias vienam paukščiui skirtas plotas (m2) lauko aikštelėje

                        4

                  6.   Penimi naminiai paukščiai, išskyrus rūšies Gallus gallus naminius paukščius: rūšies Meleagris gallopavo kalakutai, tiekiami rinkai nepadalyti, skirti kepti arba supjaustyti į gabalus:

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas uždaroje patalpoje
                        Gyvūnų laikymo tankis viename uždaros paukštidės patalpos naudingo ploto m2

                        21 kg gyvojo svorio viename m2

                        Laktos ir (arba) pakeltos tupyklos

                        Bet koks laktų ir (arba) pakeltų tupyklų derinys,
                        vienam paukščiui numatant ne mažiau kaip 10 cm laktos
                        arba ne mažiau kaip 100 cm2 pakeltos tupyklos

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas lauko aikštelėje
                        Mažiausias vienam paukščiui skirtas plotas (m2) lauko aikštelėje

                        10

                  7.   Penimi naminiai paukščiai, išskyrus rūšies Gallus gallus naminius paukščius: rūšies Anser anser domesticus žąsys:

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas uždaroje patalpoje
                        Gyvūnų laikymo tankis viename uždaros paukštidės patalpos naudingo ploto m2

                        21 kg gyvojo svorio viename m2

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas lauko aikštelėje
                        Mažiausias vienam paukščiui skirtas plotas (m2) lauko aikštelėje

                        15

                  8.   Penimi naminiai paukščiai, išskyrus rūšies Gallus gallus naminius paukščius: porūšio Anas platyrhynchos domesticus Pekino antys, rūšies Cairina moschata muskusinės antys ir jų hibridai ir rūšių Cairina moschata × Anas platyrhynchos mulardinės antys:

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas uždaroje patalpoje
                        Gyvūnų laikymo tankis viename uždaros paukštidės patalpos naudingo ploto m2

                        21 kg gyvojo svorio viename m2

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas lauko aikštelėje
                        Mažiausias vienam paukščiui skirtas plotas (m2) lauko aikštelėje

                        4,5

                  9.   Penimi naminiai paukščiai, išskyrus rūšies Gallus gallus naminius paukščius: porūšio Numida meleagris f. Domestica perlinės vištos:

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas uždaroje patalpoje
                        Gyvūnų laikymo tankis viename naudojamo uždaros paukštidės patalpos naudingo ploto m2

                        21 kg gyvojo svorio viename m2

                        Laktos ir (arba) pakeltos tupyklos

                        Bet koks laktų ir (arba) pakeltų tupyklų derinys,
                        vienam paukščiui užtikrinant ne mažiau kaip 5 cm laktos
                        arba ne mažiau kaip 25 cm2 pakeltos tupyklos

                        Gyvūnų laikymo tankis ir mažiausias plotas lauko aikštelėje
                        Mažiausias vienam paukščiui skirtas plotas (m2) lauko aikštelėje

                        4

               V dalis. Triušių laikymo tankis ir mažiausias jiems skirtas plotas uždarose patalpose ir lauko aikštelėse, kaip nurodyta 18 straipsnyje

            1.   Uždaroje patalpoje

                           Uždara patalpa

                           (grynasis vienam gyvūnui skirtas naudingas plotas, išskyrus platformas, m2 vienam gyvūnui) kaip poilsio vieta

                           Stacionarūs statiniai

                           Uždara patalpa

                           (grynasis vienam gyvūnui skirtas naudingas plotas, išskyrus platformas, m2 vienam gyvūnui) kaip poilsio vieta

                           Kilnojamieji statiniai

                                    Žindamos patelės su jaunikliais iki nujunkymo

                        0,6 m2 vienai patelei su jaunikliais, jei patelės gyvasis svoris mažesnis nei 6 kg
                        0,72 m2 vienai patelei su jaunikliais, jei patelės gyvasis svoris didesnis nei 6 kg

                        0,6 m2 vienai patelei su jaunikliais, jei patelės gyvasis svoris mažesnis nei 6 kg
                        0,72 m2 vienai patelei su jaunikliais, jei patelės gyvasis svoris didesnis nei 6 kg

                                    Nėščios ir reprodukcijai skirtos triušių patelės

                        0,5 m2 vienai nėščiai ar reprodukcijai skirtai patelei, jei gyvasis svoris mažesnis nei 6 kg
                        0,62 m2 vienai nėščiai ar reprodukcijai skirtai patelei, jei gyvasis svoris didesnis nei 6 kg

                        0,5 m2 vienai nėščiai ar reprodukcijai skirtai patelei, jei gyvasis svoris mažesnis nei 6 kg
                        0,62 m2 vienai nėščiai ar reprodukcijai skirtai patelei, jei gyvasis svoris didesnis nei 6 kg

                        Penimi triušiai nuo nujunkymo iki skerdimo
                        Pakaitiniai triušiai (nuo penėjimo pabaigos iki 6 mėnesių)

                        0,2

                        0,15

                        Suaugę patinai

                        0,6
                        1, jei pas patiną įleidžiama patelė kergti

                        0,6
                        1, jei pas patiną įleidžiama patelė kergti

                  2.   Lauko aikštelėje

                           Lauko aikštelė (lauko aptvaras su augmenija, pageidautina ganyklų)

                           (grynasis vienam gyvūnui skirtas naudingas plotas, išskyrus platformas, m2 vienam gyvūnui)

                           Stacionarūs statiniai

                           Lauko aikštelė

                           (grynasis vienam gyvūnui skirtas naudingas plotas, išskyrus platformas, m2 vienam gyvūnui)

                           Kilnojamieji statiniai

                        Žindamos patelės su jaunikliais iki nujunkymo

                        2,5 m2 vienai patelei su jaunikliais

                        2,5 m2 vienai patelei su jaunikliais

                        Nėščios/reprodukcijai skirtos patelės

                        2,5

                        2,5

                        Penimi triušiai nuo nujunkymo iki skerdimo
                        Pakaitiniai triušiai (nuo penėjimo pabaigos iki 6 mėnesių)

                        0,5

                        0,4

                        Suaugę patinai

                        2,5

                        2,5

               (*1)  Du jaunesni kaip 18 mėnesių elninių šeimos gyvūnai skaičiuojami kaip vienas elninių šeimos gyvūnas.

            II PRIEDAS
            22 STRAIPSNYJE NURODYTOS SU AKVAKULTŪROS GYVŪNŲ LAIKYMO TANKIU IR KONKREČIOMIS AUGINIMO IR ATSKYRIMO SISTEMŲ CHARAKTERISTIKOMIS SUSIJUSIOS IŠSAMIOS TAISYKLĖS

               I dalis. Gėlame vandenyje auginamos lašišažuvės

            Šlakiai (Salmo trutta) – vaivorykštiniai upėtakiai (Oncorhynchus mykiss) – amerikinės palijos (Salvelinus fontinalis) – atlantinės lašišos (Salmo salar) – arktinės palijos (Salvelinus alpinus) – europiniai kiršliai (Thymallus thymallus) – amerikiniai ežeriniai upėtakiai (Salvelinus namaycush) – dunojinės lašišos (Hucho hucho)

                        Auginimo sistemos

                        Ūkių auginimo sistemos turi būti aprūpinamos iš atvirų sistemų. Srovės greitis turi būti toks, kad deguonies koncentracija ištekliams skirtame vandenyje būtų ne mažesnė kaip 60 %, kad žuvys jaustųsi gerai ir būtų pašalinamos ūkių nuotekos.

                        Didžiausias žuvų laikymo tankis

                        Lašišažuvių rūšių, neišvardytų toliau, – 15 kg/m3

                        Atlantinių lašišų – 20 kg/m3

                        Šlakių ir vaivorykštinių upėtakių – 25 kg/m3

                        Arktinių palijų – 25 kg/m3

               II dalis. Jūros vandenyje auginamos lašišažuvės

            Atlantinės lašišos (Salmo salar), šlakiai (Salmo trutta) – vaivorykštiniai upėtakiai (Oncorhynchus mykiss)

                        Didžiausias žuvų laikymo tankis

                        Tinkliniuose aptvaruose – 10 kg/m3

               III dalis. Atlantinės menkės (Gadus morhua) ir kitos menkinės žuvys (Gadidae), paprastieji vilkešeriai (Dicentrarchus labrax), auksaspalviai sparai (Sparus aurata), paprastieji sidabriniai kupriai (Argyrosomus regius), paprastieji otai (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux]), paprastieji pagrai (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]), raudonieji kupriai (Sciaenops ocellatus) ir kiti jūriniai karosai (Sparidae), paprastosios triušiažuvės (Siganus spp.)

                        Auginimo sistemos

                        Atviruose vandenyse įrengtos atskyrimo sistemos (tinkliniai aptvarai/varžos), kuriose jūros srovė teka mažiausiu greičiu, kad žuvys jaustųsi kuo geriau, arba sausumoje įrengtos atviros sistemos.

                        Didžiausias žuvų laikymo tankis

                        Žuvų, išskyrus paprastuosius otus, – 15 kg/m3

                        Paprastųjų otų – 25 kg/m2

               IV dalis. Potvynių užliejamuose plotuose ir pakrančių lagūnose suformuotuose tvenkiniuose auginami paprastieji vilkešeriai, auksaspalviai sparai, paprastieji sidabriniai kupriai, kefalinės (Liza, Mugil) ir unguriai (Anguilla spp.)

                        Atskyrimo sistema

                        Tradicinės druskos įdubos, pertvarkytos į akvakultūros gamybos vienetus, ir panašūs potvynių užliejamuose plotuose suformuoti tvenkiniai

                        Auginimo sistemos

                        Siekiant užtikrinti gyvūnų gerovę, vanduo turi būti tinkamai atnaujinamas. Ne mažiau kaip 50 % užtvankų turi būti apaugusios augalais. Šlapynėse turi būti įrengti valymui skirti tvenkiniai.

                        Didžiausias žuvų laikymo tankis

                        4 kg/m3

               V dalis. Gėlame vandenyje auginami atlantiniai eršketai

            Susijusios rūšys – šeimos Acipenser rūšys

                        Auginimo sistemos

                        Vandens srautas kiekviename auginimo vienete turi būti pakankamas gyvūnų gerovei užtikrinti.
                        Ištekantis vanduo turi būti tokios pat kokybės kaip įtekantis.

                        Didžiausias žuvų laikymo tankis

                        30 kg/m3

               VI dalis.
               Vidaus vandenyse auginamos žuvys

            Susijusios rūšys – karpinių šeimos (Cyprinidae) ir kitos polikultūros ūkiuose naudojamos susijusios rūšys, įskaitant ešerius, lydekas, vilkžuves, sykines žuvis ir atlantinius eršketus.
            Monokultūros ūkiuose auginami paprastieji europiniai ešeriai (Perca fluviatilis)

                        Auginimo sistemos

                        Žuvininkystės tvenkiniai, kurie turi būti periodiškai visiškai nusausinami, ir ežerai. Ežeruose turi būti vykdoma tik ekologinė gamyba, įskaitant augalų auginimą sausuose plotuose.
                        Plotuose, kuriuose žuvys sugaunamos, turi būti įrengtas švaraus vandens įleidimo įtaisas; jis turi būti tokio dydžio, kad žuvys jaustųsi kuo geriau. Sugautos žuvys turi būti laikomos švariame vandenyje.
                        Aplink vidaus vandens telkinius turi būti išlaikomi natūralios augmenijos plotai, kurie sudarytų buferinę zoną, skiriančią nuo greta esančių žemės plotų, kuriuose neūkininkaujama pagal ekologinės akvakultūros taisykles.
                        Suaugusios žuvys polikultūros ūkiuose turi būti auginamos tik tinkamai laikantis šiose specifikacijose kitoms ežerų žuvims nustatytų kriterijų.

                        Didžiausias žuvų laikymo tankis

                        Bendras per metus viename hektare užauginamų žuvų kiekis (išaugintų žuvų kiekis, priklausantis nuo konkrečių gamybos sistemos charakteristikų) neturi viršyti 1 500  kg.

                        Didžiausias vien tik ešerių laikymo tankis monokultūros ūkiuose

                        20 kg/m3

               VII dalis. Šakotažiaunės krevetės ir gėlavandenės krevetės (Macrobrachium spp.)

                        Auginimo sistemos

                        Vieta – sterilūs molingi plotai, kad būtų kuo labiau sumažintas tvenkinio įrengimo poveikis aplinkai. Tvenkiniai turi būti įrengiami naudojant natūralų toje vietoje jau esantį molį.

                        Didžiausias gyvūnų laikymo tankis

                        Įveisimas – ne daugiau kaip 22 po lervos stadijos susiformavusios krevetės viename m2

                        Didžiausia momentinė biomasė – 240 g/m2

               VIII dalis. Vėžiai

            Susijusi rūšis – Astacus astacus.

                        Didžiausias gyvūnų laikymo tankis

                        Mažų vėžių (< 20 mm) – 100 individų viename m2.
                        Vidutinio dydžio vėžių (20–50 mm) – 30 individų viename m2.
                        Suaugusių vėžių (> 50 mm) – 5 individai viename m2, jei yra įrengta tinkamų slėptuvių.

               IX dalis. Moliuskai ir dygiaodžiai

                        Auginimo sistemos

                        Ūdos, plaustai, dugno kultūra, tinkliniai maišai, varžos, padėklai, bučiai, moliuskų auginimo stulpai ir kitos atskyrimo sistemos. Auginant midijas ant plaustų, lynų skaičius neturi viršyti vieno lyno viename paviršiaus ploto kvadratiniame metre. Lyno ilgis neturi viršyti 20 metrų. Per auginimo ciklą lynai neturi būti retinami, bet lynus leidžiama suskirstyti nedidinant gyvūnų laikymo tankio.

               X dalis. Gėlavandenės atogrąžų žuvys: pienžuvės (Chanos chanos), tilapijos (Oreochromis spp.) ir pangasijai (Pangasius spp.)

                        Auginimo sistemos

                        Tvenkiniai ir tinklinės varžos

                        Didžiausias gyvūnų laikymo tankis

                           Pangasius – 10 kg/m3

                           Oreochromis – 20 kg/m3

            III PRIEDAS
            VALSTYBIŲ NARIŲ TEIKTINA INFORMACIJA, KAIP NURODYTA 25 STRAIPSNYJE

               I dalis. Informacija, teiktina naudojantis Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 1 dalyje nurodyta duomenų baze ir 26 straipsnio 2 dalyje bei, kai taikoma, 26 straipsnio 3 dalyje nurodytomis sistemomis

                        1.

                        Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 1 dalyje nurodytoje duomenų bazėje arba naudojantis 26 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytomis sistemomis išsaugotą informaciją, susijusią su galimybe gauti kiekvienos konkrečios kategorijos ekologiškos ir perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio augalų dauginamosios medžiagos, išskyrus sėjinukus, bet įskaitant sėklines bulves, sudaro:

                                    —

                                    mokslinis ir bendrinis pavadinimai (bendrinis ir lotyniškas pavadinimai);

                                    —

                                    veislės arba įvairiarūšės medžiagos pavadinimas;

                                    —

                                    remiantis veiklos vykdytojų vertinimu galimas gauti perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpio dauginamosios medžiagos kiekis (bendras vienetų skaičius arba sėklų svoris);

                                    —

                                    remiantis veiklos vykdytojų vertinimu galimas gauti ekologiškos dauginamosios medžiagos kiekis (bendras vienetų skaičius arba sėklų svoris);

                                    —

                                    veiklos vykdytojų, kurie pagal Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 2 dalį savanoriškai pateikė informaciją, skaičius.

                              Šiame punkte „sėjinukas“ – iš sėklos, o ne iš auginio išaugęs jaunas augalas.

                        2.

                        Naudojantis Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytomis sistemomis išsaugotą informaciją, susijusią su galimybe gauti kiekvienos rūšies ekologinės akvakultūros gyvūnų jauniklių, sudaro:

                                    —

                                    rūšies ir genties bendrinis ir lotyniškas pavadinimai;

                                    —

                                    veislės ir linijos pavadinimai, kai taikoma;

                                    —

                                    nuoroda į parduoti skirtų ekologinės akvakultūros gyvūnų gyvenimo etapą (pvz., kiaušinėliai, mailius, jaunikliai);

                                    —

                                    remiantis veiklos vykdytojų vertinimu galimas gauti kiekis;

                                    —

                                    duomenys apie sveikatos būklę, atsižvelgiant į Tarybos direktyvą 2006/88/EB (1);

                                    —

                                    veiklos vykdytojų, kurie pagal Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 2 dalį savanoriškai pateikė informaciją, skaičius.

                        3.

                        Naudojantis Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytomis sistemomis išsaugotą informaciją, susijusią su galimybe gauti kiekvienos rūšies ekologiškai auginamų gyvūnų, sudaro:

                                    —

                                    rūšies ir genties bendrinis ir lotyniškas pavadinimai;

                                    —

                                    veislės ir linijos pavadinimai;

                                    —

                                    auginimo tikslai: mėsai, pienui, dvejopam tikslui arba veisimui;

                                    —

                                    nuoroda į gyvenimo etapą: suaugę ar jauni gyvūnai (t. y. jaunesni kaip 6 mėn. galvijai, suaugę galvijai);

                                    —

                                    remiantis veiklos vykdytojų vertinimu galimas gauti kiekis (bendras gyvūnų skaičius);

                                    —

                                    duomenys apie sveikatos būklę, atsižvelgiant į horizontaliąsias gyvūnų sveikatos taisykles;

                                    —

                                    veiklos vykdytojų, kurie pagal Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 2 dalį savanoriškai pateikė informaciją, skaičius.

                        4.

                        Jei taikoma, Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją, susijusią su galimybe gauti ekologiniam tam tikrų rūšių gyvūnų auginimui pritaikytų veislių ir linijų, sudaro:

                                    —

                                    rūšies ir genties bendrinis ir lotyniškas pavadinimai;

                                    —

                                    veislės ir linijos pavadinimai;

                                    —

                                    auginimo tikslai: mėsai, pienui, dvejopam tikslui arba veisimui;

                                    —

                                    remiantis veiklos vykdytojų vertinimu galimas gauti kiekis (bendras gyvūnų skaičius);

                                    —

                                    duomenys apie sveikatos būklę, atsižvelgiant į horizontaliąsias gyvūnų sveikatos taisykles;

                                    —

                                    veiklos vykdytojų, kurie pagal Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 3 dalį savanoriškai pateikė informaciją, skaičius.

                        5.

                        Jei taikoma, Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją, susijusią su galimybe gauti ekologiškai auginamų vištaičių, sudaro:

                                    —

                                    rūšies ir genties bendrinis ir lotyniškas pavadinimai;

                                    —

                                    veislės ir linijos pavadinimai;

                                    —

                                    auginimo tikslai: mėsai, kiaušiniams, dvejopam tikslui arba veisimui;

                                    —

                                    remiantis veiklos vykdytojų vertinimu galimas gauti kiekis (bendras gyvūnų skaičius);

                                    —

                                    informacija apie auginimo sistemą (nurodyti, ar ji daugiaaukštė);

                                    —

                                    duomenys apie sveikatos būklę, atsižvelgiant į horizontaliąsias gyvūnų sveikatos taisykles;

                                    —

                                    veiklos vykdytojų, kurie pagal Reglamento (ES) 2018/848 26 straipsnio 3 dalį savanoriškai pateikė informaciją, skaičius.

               II dalis. Informacija, susijusi su nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, taikytomis pagal Reglamento (ES) 2018/848 II priedo I dalies 1.8.5 punktą ir to priedo II dalies 1.3.4.3 ir 1.3.4.4 punktus

                        1.

                        Informaciją apie nukrypti leidžiančias nuostatas, taikytas pagal Reglamento (ES) 2018/848 II priedo I dalies 1.8.5 punktą, sudaro:

                                    —

                                    mokslinis ir bendrinis pavadinimai (bendrinis ir lotyniškas pavadinimai);

                                    —

                                    veislės pavadinimas;

                                    —

                                    nukrypti leidžiančių nuostatų skaičius ir bendras svoris sėklų ar skaičius augalų, dėl kurių taikyta nukrypti leidžianti nuostata;

                                    —

                                    nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo pagrindimas: moksliniai tikslai, tinkamos veislės nebuvimas, išsaugojimo tikslai ar kitos priežastys;

                                    —

                                    jei nukrypti leidžiančios nuostatos taikytos kitais nei moksliniai tyrimai tikslais, kai tinkama, rūšių, dėl kurių nukrypti leidžianti nuostata netaikyta, nes galima gauti šių rūšių ekologiško atitikmens, sąrašas.

                        2.

                        Informaciją apie nukrypti leidžiančias nuostatas, taikytas pagal Reglamento (ES) 2018/848 II priedo II dalies 1.3.4.3 ir 1.3.4.4 punktus dėl kiekvienos tradicinės rūšies gyvulių (galvijų, arklinių šeimos gyvūnų, avių, ožkų, kiaulių, elninių šeimos gyvūnų, triušių, naminių paukščių), sudaro:

                                    —

                                    mokslinis ir bendrinis pavadinimai (rūšies ir genties bendrinis ir lotyniškas pavadinimai);

                                    —

                                    veislės ir linijos pavadinimai;

                                    —

                                    auginimo tikslai: mėsai, pienui, kiaušiniams, dvejopam tikslui arba veisimui;

                                    —

                                    nukrypti leidžiančių nuostatų skaičius ir bendras gyvūnų, dėl kurių jos taikytos, skaičius;

                                    —

                                    nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo pagrindimas: tinkamų gyvūnų trūkumas ar kitos priežastys.

               (1)  2006 m. spalio 24 d. Tarybos direktyva 2006/88/EB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų akvakultūros gyvūnams ir jų produktams, ir dėl tam tikrų vandens gyvūnų ligų prevencijos ir kontrolės (OL L 328, 2006 11 24, p. 14).


title: Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/465 2020 m. kovo 30 d. dėl neatidėliotinų priemonių vaisių ir daržovių gamintojų organizacijoms Italijos Emilijos-Romanijos, Veneto, Trentino Alto-Adidžės, Lombardijos, Pjemonto ir Friulio-Venecijos Džulijos regionuose remti, atsižvelgiant į žalą, kurią jų produkcijai padarė Azijos marmurinės skydblakės (Halyomorpha halys)

text:
31.3.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 98/26

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/465
         2020 m. kovo 30 d.
         dėl neatidėliotinų priemonių vaisių ir daržovių gamintojų organizacijoms Italijos Emilijos-Romanijos, Veneto, Trentino Alto-Adidžės, Lombardijos, Pjemonto ir Friulio-Venecijos Džulijos regionuose remti, atsižvelgiant į žalą, kurią jų produkcijai padarė Azijos marmurinės skydblakės (Halyomorpha halys)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 221 straipsnio 1 dalį,
         kadangi:

                     (1)

                     Azijos marmurinė skydblakė (Halyomorpha halys) (toliau – skydblakė) yra Azijos kilmės vabzdys, kuris per tarptautinę prekybą netyčia pateko į Sąjungą ir daugiausiai į šiaurinius Italijos regionus, konkrečiai, Emiliją-Romaniją, Venetą, Trentino Alto-Adidžę, Lombardiją, Pjemontą ir Friulį-Veneciją Džuliją (toliau – nukentėję regionai);

                     (2)

                     2019 m. skydblakės padarė daug žalos nukentėjusių regionų vaisių ir daržovių produkcijai: apkrėtė kriaušes, persikus ir nektarinus, obuolius, kivius, vyšnias ir abrikosus. Dėl vaisiams ir daržovėms padarytos žalos jie tampa netinkami vartoti ir perdirbti. Apskaičiuota, kad vien tik 2019 m. vaisių ir daržovių gamintojai nuo skydblakių nukentėjusiuose regionuose patyrė 500 mln. EUR nuostolių. Dėl skydblakių daugelis nukentėjusių regionų gamintojų organizacijų 2019 m. prarado didelę vaisių ir daržovių derliaus dalį ar net visą derlių;

                     (3)

                     šiuo metu skydblakės neatitinka Sąjungos karantininių kenkėjų kriterijų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/2031 (2) ir Sąjungos lygmeniu negalima imtis jokių likvidavimo priemonių. Todėl šiame etape Italijos valdžios institucijos negali imtis tinkamų fitosanitarinių apsaugos priemonių;

                     (4)

                     be to, šiuo metu yra tik kelios augalų apsaugos priemonės, kuriomis galima veiksmingai kontroliuoti skydblakes. „Samurajų“ vapsvas (Trissolcus japonicus ir Trissolcus mitsukurii), kaip alternatyvią biologinės kontrolės priemonę, Italijoje pradėta leisti naudoti kaip antagonistinius vabzdžius visai neseniai, ir šiame etape nėra aišku, ar šis biologinis skydblakių kontrolės metodas yra veiksmingas;

                     (5)

                     siekdamos išvengti žalos savo pasėliams paveiktų regionų vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijos taikė prevencines priemones (pvz., įrengė tinklus nuo vabzdžių ir spąstus). Nepaisant pastangų, tos gamintojų organizacijos kartu patyrė didelių išlaidų, susijusių su prevencinėmis priemonėmis, ir produkcijos nuostolių, turėjusių didelį neigiamą poveikį jų parduodamos produkcijos vertei. Tai daro poveikį gamintojų organizacijų finansiniam stabilumui ir jų gebėjimui įgyvendinti veiklos programas vėlesniais metais, taip pat taikyti kovos su kenkėjų antplūdžiu priemones ir veiksmus. Be to, parduodamos produkcijos vertės sumažėjimas trukdo gamintojų organizacijoms gauti Sąjungos finansinę paramą vaisių ir daržovių sektoriuje. Sumažėjus parduodamos produkcijos vertei vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijos taip pat gali netekti pripažinimo paveiktuose regionuose, kuriuose jų parduodamos produkcijos vertė sumažėja žemiau teisės aktais nustatytos minimalios ribos;

                     (6)

                     sudėtinga padėtis nukentėjusiuose regionuose dėl vaisių ir daržovių produkcijai padarytos žalos, didelis pajamų praradimas ir gamintojų organizacijų vaisių ir daržovių sektoriuje nukentėjusiuose regionuose finansinis nestabilumas, taip pat negalėjimas toliau veiksmingai įgyvendinti savo veiklos programų yra konkreti problema, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 221 straipsnyje. Šios konkrečios problemos negalima išspręsti priemonėmis, kurių imamasi pagal to reglamento 219 arba 220 straipsnį, nes ji nesusijusi su esamu rinkos sutrikimu arba šiuo metu kylančiu konkrečiu tokio sutrikimo pavojumi. Ji taip pat nesusijusi su priemonėmis, skirtomis kovoti su gyvūnų ligų plitimu ar vartotojų pasitikėjimo praradimu dėl pavojaus visuomenės, gyvūnų ar augalų sveikatai;

                     (7)

                     todėl, siekiant išspręsti konkrečią problemą nukentėjusiuose regionuose, būtina imtis neatidėliotinų priemonių, kuriomis būtų pagerintos galimybės pasinaudoti savitarpio pagalbos fondais ir padidintos Sąjungos finansinės paramos gamintojų organizacijoms viršutinės ribos. Tokiomis priemonėmis bus užtikrintas finansinis stabilumas ir padidintas nukentėjusių regionų gamintojų organizacijų atsparumas ir gebėjimai susidoroti su žala, kurią sukėlė skydblakės, ir šiuo tikslu įgyvendinti tolesnes krizių prevencijos ir valdymo priemones;

                     (8)

                     nukentėjusių regionų gamintojų organizacijų savitarpio pagalbos fondų naudojimas krizių prevencijai ir valdymui yra priemonė jų vaisių ir daržovių produkcijai daromai žalai ir pajamų praradimui sumažinti. Todėl nukentėjusių regionų vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų galimybės naudotis savitarpio pagalbos fondais turėtų būti pagerintos. Šiuo metu iš Sąjungos finansinės paramos dengiamos tik administracinės išlaidos, susijusios su savitarpio pagalbos fondo įsteigimu ir jo papildymu, išmokėjus kompensaciją narėms gamintojoms, kurie dėl nepalankių rinkos sąlygų patiria didelį pajamų sumažėjimą. Siekiant pašalinti žalą, kurią paveiktuose regionuose sukėlė skydblakės, Sąjungos finansinė parama taip pat turėtų būti skiriama savitarpio pagalbos fondo pradiniam kapitalui. Todėl tokiu būdu suteikta Sąjungos finansinė parama savitarpio pagalbos fondo pradiniam kapitalui turėtų būti skirta narių gamintojų dėl žalos, kurią sukėlė skydblakės, prarastoms pajamoms kompensuoti;

                     (9)

                     Sąjungos finansinės paramos, skirtos krizės ir prevencijos priemonėms pagal paveiktų regionų vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų veiklos programas, 4,6 % viršutinė riba pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 34 straipsnio 2 dalį turėtų būti padidinta 0,4 % parduodamos produkcijos vertės iki 5 % parduodamos produkcijos vertės, kad tos gamintojų organizacijos turėtų daugiau galimybių naudotis savitarpio pagalbos fondais ir kitomis krizių ir prevencijos priemonėmis ir kad būtų padidintas jų finansinis stabilumas. Kadangi gamintojų organizacijų asociacijos nėra susijusios su konkrečia problema, nebūtina didinti Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 34 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje nustatytos viršutinės ribos;

                     (10)

                     padidinus viršutinę 4,6 % ribą 0,4 %, Sąjungos finansinės paramos krizių valdymo ir prevencijos priemonėms viršutinė riba vietoj tų gamintojų organizacijų dabartinės 0,5 % parduodamos produkcijos vertės turėtų būti padidinta iki 0,9 % parduodamos produkcijos vertės, nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 34 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje. Šie papildomi 0,4 % parduodamos produkcijos vertės turėtų būti naudojami skydblakių kontrolės priemonėms. Tai būtina siekiant sustiprinti nukentėjusių regionų vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų finansinį stabilumą, padidinti jų atsparumą ir pagerinti jų gebėjimą įgyvendinti patvirtintas veiklos programas vėlesniais metais;

                     (11)

                     atsižvelgiant į vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų finansinį nestabilumą nukentėjusiuose regionuose ir į tai, kad būtina įgyvendinti papildomas priemones siekiant kontroliuoti skydblakes, Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 34 straipsnio 1 dalyje nurodyta 50 % Sąjungos finansinės paramos riba turėtų būti padidinta iki 60 % visoms veiksmų programose nustatytoms priemonėms, skirtoms skydblakėms naikinti nukentėjusiuose regionuose;

                     (12)

                     atsižvelgiant į tai, kad veiksmų programos įgyvendinamos kiekvienais kalendoriniais metais, ir į tai, kad parduodamos produkcijos vertė, nuo kurios priklauso Sąjungos finansinės paramos suma, apskaičiuojama remiantis ankstesniais kalendoriniais metais, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

                     (13)

                     šis reglamentas taikomas nuo 2020 m. sausio 1 d. Tai būtina, atsižvelgiant į tai, kad neatidėliotinos priemonės yra susijusios su Sąjungos finansinės paramos gamintojų organizacijoms, nukentėjusioms dėl skydblakių padarytos žalos vaisių ir daržovių produkcijai, lygiu ir mastu. Šios gamintojų organizacijos turi pradėti taikyti šias priemones savo veiklos programose nuo 2020 m. sausio mėn., kad galėtų skubiai šalinti skydblakių padarytą žalą jų vaisių ir daržovių produkcijai, taip pat užtikrinti savo veiklos programų tęstinumą ir ekonominį stabilumą bei gyvybingumą dar 2020 m.;

                     (14)

                     šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo ir sodininkystės produktų komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis
            Taikymo sritis
            Šis reglamentas taikomas pripažintoms gamintojų organizacijoms, vykdančioms veiklą Italijos Emilijos-Romanijos, Veneto, Trentino Alto-Adidžės, Lombardijos, Pjemonto ir Friulio-Venecijos Džulijos regionuose, kurių vaisių ir daržovių produkcija 2019 m. nukentėjo nuo Azijos marmurinių skydblakių (Halyomorpha halys).

            2 straipsnis
            Neatidėliotinos priemonės konkrečiai gamintojų organizacijų problemai nukentėjusiuose regionuose spręsti

               1.   Sąjungos finansinė parama savitarpio pagalbos fondams, nurodytiems Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 33 straipsnio 3 dalies d punkte, taip pat apima paramą savitarpio pagalbos fondų pradiniam kapitalui. Ji skiriama kompensuoti narėms gamintojoms už prarastas pajamas dėl žalos, kurią vaisių ir daržovių produkcijai padarė Azijos marmurinės skydblakės(Halyomorpha halys) 1 straipsnyje nurodytuose regionuose.

               2.   Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 34 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nurodyta 4,6 % parduodamos produkcijos vertės viršutinė riba padidinama 0,4 %, o suma, atitinkanti papildomus 0,4 %, naudojama krizių prevencijos ir valdymo priemonėms, kuriomis siekiama pašalinti žalą, kurią 1 straipsnyje nurodytuose regionuose padarė Azijos marmurinės skydblakės (Halyomorpha halys).

               3.   Gamintojų organizacijų prašymu 50 % Sąjungos finansinės paramos riba, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 34 straipsnio 1 dalyje, padidinama iki 60 % gamintojų organizacijų, veikiančių 1 straipsnyje nurodytuose regionuose, veiklos programų priemonėms, skirtoms kovoti su Azijos marmurinėmis skydblakėmis (Halyomorpha halys).

            3 straipsnis
            Įsigaliojimas ir taikymo data
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
            Jis taikomas nuo 2020 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2020 m. kovo 30 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkė

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

            (2)  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 1143/2014 ir panaikinamos Tarybos direktyvos 69/464/EEB, 74/647/EEB, 93/85/EEB, 98/57/EB, 2000/29/EB, 2006/91/EB ir 2007/33/EB (OL L 317, 2016 11 23, p. 4).