title: 2015 m. spalio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1846, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vielos strypams nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
15.10.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 268/9

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1846
   2015 m. spalio 14 d.
   kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vielos strypams nustatomas galutinis antidempingo muitas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Reglamentu (EB) Nr. 703/2009 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės vielos strypams.

               (2)

               Nustatytos priemonės – ad valorem muitas: vienai bendrovių grupei („Valin Group“) nustatyta individuali 7,9 % muito norma, o kitiems eksportuotojams – 24 % muito norma.

         2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (3)

               Paskelbusi pranešimą apie artėjantį galiojančių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3) Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

               (4)

               Prašymą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų vielos strypų Sąjungoje, vardu 2014 m. balandžio 29 d. pateikė Europos plieno asociacija (toliau – „Eurofer“ arba pareiškėjas).

               (5)

               Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi arba pasikartotų.

         3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

               (6)

               Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, 2014 m. rugpjūčio 2 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (4) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

         4.   Tyrimas

   4.1.   Susiję laikotarpiai, nagrinėti atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą

               (7)

               Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2013 m. liepos 1 d. – 2014 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         4.2.   Su tyrimu susijusios šalys ir atranka

               (8)

               Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams ir importuotojams bei nagrinėjamosios eksportuojančios šalies atstovams.

               (9)

               Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Viena suinteresuotoji šalis paprašė, kad ją išklausytų Komisijos tarnybos; klausymas surengtas 2015 m. kovo 20 d.

               (10)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Kinijos eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių Sąjungos importuotojų skaičių pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

               (11)

               Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Kinijos eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

               (12)

               Iš viso susisiekta su 45 Kinijos eksportuojančiais gamintojais, bet nė vienas iš jų nepranešė apie save ir neužpildė atrankos formos. Todėl atranka nebuvo taikoma.

               (13)

               Atsižvelgdama į tai, kad nebuvo bendradarbiaujama, Komisija pranešė Kinijos valdžios institucijoms, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį gali būti remiamasi geriausiais turimais faktais. Kinijos valdžios institucijos Komisijai nepateikė jokių pastabų arba prašymų, kad dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas.

               (14)

               Iš viso susisiekta su 9 žinomais nesusijusiais importuotojais. Nė vienas iš jų nepranešė apie save ir neužpildė atrankos formos.

               (15)

               Pradiniame tyrimo etape su Komisija bendradarbiavo 28 Sąjungos gamintojai (gamintojų grupė), kurie pagamino maždaug 70 % viso Sąjungoje pagaminamo vielos strypų kiekio per PTL. Atsižvelgdama į didelį bendradarbiaujančių gamintojų skaičių Komisija taikė atranką. Komisija atrinko bendroves remdamasi didžiausia tipiška gamybos apimtimi, kurią galima pagrįstai ištirti per turimą laiką, taip pat atsižvelgdama į geografinį pasiskirstymą ir pakankamai įvairią produkto rūšių aprėptį. Iš pradžių atrinktos šešios bendrovės, kurioms teko 44,2 % atvirajai rinkai skirtos gamybos.

         4.3.   Klausimynai ir tikrinimas

               (16)

               Klausimynai nusiųsti 6 atrinktiems Sąjungos gamintojams ir 2 galimų panašių šalių gamintojams, sutikusiems bendradarbiauti.

               (17)

               Klausimyno atsakymus pateikė 6 atrinkti Sąjungos gamintojai ir 2 galimų panašių šalių gamintojai.

               (18)

               Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose:

                           a)

                           Sąjungos gamintojų:

                                       —

                                       „ArcelorMittal Hamburg GmbH“, Vokietija,

                                       —

                                       „Global Steel Wire SA“, Ispanija,

                                       —

                                       „Moravia Steel AS“, Čekija,

                                       —

                                       „RIVA Acier SA“, Prancūzija,

                                       —

                                       „Saarstahl AG“, Vokietija,

                                       —

                                       „Tata Steel UK Ltd“, Jungtinė Karalystė;

                           b)

                           Panašios šalies gamintojo:

                                       —

                                       „Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S.“, Turkija.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   Nagrinėjamasis produktas

               (19)

               Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas yra tas pats produktas, kuris buvo nagrinėtas atliekant pradinį tyrimą, t. y. Kinijos kilmės karštai valcuoti netaisyklingai suvyniotų ritinių pavidalo strypai ir juostos iš geležies, nelegiruotojo plieno arba legiruotojo plieno, išskyrus pagamintus iš nerūdijančiojo plieno (toliau – vielos strypai arba nagrinėjamasis produktas), kurio KN kodai yra 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ir 7227 90 95.

         2.   Panašus produktas

               (20)

               Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad, kaip ir pradiniame tyrime, nagrinėjamojo produkto ir Kinijos vidaus rinkoje gaminamų ir parduodamų vielos strypų, Sąjungos pramonės gaminamų ir Sąjungos rinkoje parduodamų vielos strypų ir panašioje šalyje (Turkijoje) gaminamų ir parduodamų vielos strypų pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios. Todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (21)

               Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui Kinijos vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

         1.   Pirminės pastabos

               (22)

               Kaip minėta 12 konstatuojamojoje dalyje, nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas nepareiškė noro bendradarbiauti, todėl, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, išvados turėjo būti grindžiamos geriausiais turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija ir statistiniais duomenimis, t. y. Eurostato ir Kinijos eksporto duomenų bazės duomenimis.

         2.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

   a)   Panaši šalis

               (23)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis šalies vidaus rinkoje arba apskaičiuotąja verte atitinkamoje rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – panaši šalis).

               (24)

               Pradiniame tyrime panašia šalimi normaliajai Kinijos vertei nustatyti pasirinkta Turkija. Remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, pranešime apie inicijavimą Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad panašia šalimi ketina pasirinkti Braziliją ir paragino šalis teikti pastabas. Komisija pranešime apie inicijavimą taip pat nurodė, kad taip pat bus nagrinėjamos kitos šalys, konkrečiai – Turkija, Šveicarija, Norvegija ir Japonija. Iš suinteresuotųjų šalių negauta jokių pastabų.

               (25)

               Be Brazilijos gamintojų, Komisija susisiekė su visais žinomais arba galimais vielos strypų gamintojais Turkijoje, Šveicarijoje, Norvegijoje ir Japonijoje (iš šių šalių į Sąjungą importuojama daug vielos strypų, todėl galima numanyti, kad jų gamybos mastas didelis) ir JAV (kuri pasižymi didelės apimties pramone ir vidaus rinka).

               (26)

               Galiausiai du vielos strypų gamintojai, Turkijos „Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S.“ ir Brazilijos „ArcelorMittal Brasil“, sutiko bendradarbiauti atliekant tyrimą ir pateikė panašios šalies klausimyno atsakymus.

               (27)

               Priimant sprendimą dėl tinkamiausios panašios šalies šiame tyrime atsižvelgta į keletą veiksnių, ypač į panašios šalies vidaus rinkos dydį ir pakankamą konkurencijos dėl panašaus produkto lygį; bendradarbiaujančių gamintojų pardavimo vidaus rinkoje tipiškumą (kiekį ir pelningumą); bendradarbiaujančių gamintojų produkto asortimento dydį ir įvairovę bei jų produktų ir gamybos metodo palyginamumą su Kinijos produktais ir gamybos metodu.

               (28)

               Atsižvelgiant į tai, kad Turkija ir bendradarbiaujantis eksportuojantis Turkijos gamintojas tenkino visus pagrindinius tinkamos panašios šalies ir gamintojo reikalavimus, nuspręsta panašia šalimi pasirinkti Turkiją.

         b)   Normalioji vertė

               (29)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėta, ar bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL parduotas bendras panašaus produkto kiekis buvo tipiškas, palyginti su bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras toks vidaus rinkoje parduotas kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo eksportui į Sąjungą parduoto panašaus produkto kiekio.

               (30)

               Be to, nagrinėta, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis per PTL buvo pelninga.

               (31)

               Nustatyta, kad pardavimas vidaus rinkoje visais atvejais vykdytas pakankamais kiekiais ir įprastomis prekybos sąlygomis, todėl normalioji vertė nustatyta remiantis faktinėmis vidaus rinkos kainomis ir apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kainų svertinis vidurkis.

         c)   Eksporto kaina

               (32)

               Atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo ir nebuvo konkrečių duomenų apie Kinijos kainas, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina nustatyta remiantis turimais faktais. Šiuo tikslu naudoti statistinių duomenų šaltiniai, t. y. Eurostatas.

               (33)

               Remiantis Eurostato duomenimis, iš Kinijos į Sąjungą per PTL buvo importuotos tik 696 tonos vielos strypų; tai atitinka 0,04 % bendro importo. Palyginus su visu Sąjungos suvartojimu (17,8 mln. tonų) šis kiekis yra nereikšmingas.

         d)   Palyginimas ir koregavimai

               (34)

               Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekdama užtikrinti teisingą palyginimą, Komisija normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą koregavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, atsižvelgdama į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Siekdama apskaičiuoti eksporto kainą pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis, Komisija pakoregavo Eurostato CIF kainą remdamasi skunde nurodytais frachto ir draudimo išlaidų duomenimis. Vidaus rinkos kainos pakoreguotos remiantis panašios šalies gamintojo nurodytais frachto, draudimo, tvarkymo ir kredito išlaidų duomenimis.

         e)   Dempingo skirtumas

               (35)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, dempingo skirtumas buvo nustatytas vidutinę svertinę normaliąją vertę palyginus su vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus vidutinę Kinijos eksporto kainą pagal Eurostato duomenis su panašios šalies normaliąja verte dempingas nenustatytas.

               (36)

               Taip pat svarbu pabrėžti, kad, kaip nurodyta 33 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamojo produkto importo mastas per PTL buvo labai mažas. Taip pat pastebėta, kad daugumos KN kodų produktų kainos labai svyravo, kai kuriais atvejais net iki 30 kartų per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Tokius svyravimus sunku pateisinti įprastais rinkos veiksniais; labiausiai tikėtina, kad taip įvyko dėl mažos pardavimo apimties.

               (37)

               Be to, atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportuotojai nebendradarbiavo, nebuvo informacijos apie Kinijos eksportuojamų produktų asortimentą, todėl palyginimą su panašios šalies normaliąja verte buvo galima atlikti tik suvestinių duomenų lygmeniu.

               (38)

               Taigi išvada dėl dempingo nebuvimo per PTL laikoma nereikšminga dėl bendro šių veiksnių poveikio: mažos importo apimties, neįprasto kainų svyravimo ir informacijos apie importuotų produktų asortimentą trūkumo.

         3.   Dempingo pasikartojimo tikimybės įrodymas

               (39)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 35–38 konstatuojamosiose dalyse, Komisija toliau nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas pasikartotų. Tai darydama, ji nagrinėjo šiuos aspektus: Kinijos gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus, Kinijos eksportuotojų elgseną kitose rinkose ir Sąjungos rinkos patrauklumą.

         3.1.   Kinijos gamyba ir nepanaudoti pajėgumai

               (40)

               Remiantis Pasaulio plieno asociacijos (angl. „Worldsteel Association“) pateikta informacija (5), bendra Kinijos vielos strypų gamyba per pastaruosius dešimt metų sparčiai augo ir 2013 m. pasiekė aukščiausią lygį – daugiau kaip 150 mln. tonų (6).

               (41)

               Kitaip tariant, Kinijai tenka 77 % pasaulinės vielos strypų gamybos, t. y. šios šalies sprendimai dėl pardavimo gali turėti didelės įtakos rinkos sąlygoms. Svarbu pabrėžti, kad Kinijos metinė gamyba viršija visą Sąjungos gamybą daugiau nei septynis kartus. Be to, bendras Kinijos vielos strypų gamybos padidėjimas nuo 2011 m. (26 mln. tonų) savaime viršija bendrą Sąjungos suvartojimą (17 mln. tonų).

               (42)

               Remiantis prašymu atlikti peržiūrą, nepanaudoti pajėgumai Kinijoje sudaro maždaug 50 mln. tonų. Atsižvelgiant į tai, kad Kinija nebendradarbiavo, buvo sunku gauti papildomos informacijos šiuo klausimu. Tačiau, atsižvelgiant į 40 ir 41 konstatuojamosiose dalyse nurodytą aukštą gamybos lygį, palyginti su Europos ir pasauliniais duomenimis, Kinijos sprendimai dėl pardavimo galėtų sukelti didelių iškraipymų rinkose, net ir nenaudojant nepanaudotų pajėgumų.

         3.2.   Kinijos pardavimas į trečiąsias šalis

               (43)

               Remiantis Kinijos eksporto duomenų bazės duomenimis, per PTL Kinija į visą pasaulį eksportavo daugiau nei 9 mln. tonų vielos strypų; tai sudarė daugiau nei 50 % viso Sąjungos suvartojimo tuo pačiu laikotarpiu. Toliau pateiktoje lentelėje apibendrinti šešių didžiausių šalių (vertinant pagal Kinijos eksporto apimtį) ir Turkijos (panašios šalies) duomenys; tai sudaro daugiau nei 53 % bendro Kinijos eksporto per PTL.

                  1 lentelė

                  Kinijos vielos strypų pasaulinis eksportas (apimtis ir kainos, EUR)

                           Šalis

                           2012 m. apimtis

                           Vidutinė kaina 2012 m.

                           2013 m. apimtis

                           Vidutinė kaina 2013 m.

                           PTL apimtis

                           Vidutinė kaina PTL

                           Tailandas

                           756 919

                           484

                           1 009 662

                           423

                           1 152 561

                           394

                           Pietų Korėja

                           1 153 833

                           498

                           1 109 207

                           430

                           1 134 587

                           404

                           Vietnamas

                           390 995

                           483

                           684 193

                           418

                           774 175

                           389

                           Indonezija

                           381 893

                           487

                           554 034

                           432

                           615 982

                           401

                           Jungtinės Amerikos Valstijos

                           301 523

                           458

                           628 111

                           408

                           588 047

                           391

                           Malaizija

                           333 185

                           488

                           447 220

                           433

                           469 895

                           405

                           Turkija

                           2 937

                           645

                           6 931

                           477

                           30 717

                           392

                           Bendras Kinijos eksportas

                           5 539 649

                           7 943 297

                           9 073 220

                              Šaltinis – Kinijos eksporto duomenų bazė.

               (44)

               Vidutinė kiekvienos iš nurodytų šalių eksporto kaina per PTL buvo gerokai mažesnė už normaliąją vertę. Todėl dempingo skirtumai, nustatyti pagal Kinijos vidutines pardavimo į trečiąsias šalis kainas (kaip nurodyta lentelėje), sudarė 14–24 % (7).

               (45)

               Pagal pateiktus skaičius matyti, kad Kinijos eksporto mastas didėjo, o kainos mažėjo. Iš tiesų, remiantis turimais statistiniais duomenimis, po PTL kainos ir toliau mažėjo. Kelios susijusios šalys šią tendenciją vertino kaip grėsmę jų pramonei ir nustatė apsaugos priemones (inter alia, Malaizija ir Indonezija bei, neseniai, po PTL, Turkija (8), JAV ir Pakistanas).

               (46)

               Galiausiai, remiantis naujaisiais pranešimais spaudai (9), Kinijos vidaus rinka ir ypač statybų sektoriaus veikla (10) lėtėja. Taigi, mažėja Kinijos pardavimo galimybės – pagrindinės jos eksporto rinkos užsidaro, o pagrindinis pardavimas vidaus rinkoje lėtėja. Todėl yra didelė tikimybė, kad, jei Sąjungoje būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinija nedelsdama nukreiptų didelės apimties pardavimą mažomis (dempingo) kainomis į Sąjungos rinką.

         3.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (47)

               Atsižvelgiant į aukštesnes kainas Sąjungos rinkoje, palyginti su Kinijos pardavimo kainomis, nustatytomis kitose trečiosiose šalyse, kaip nurodyta 1 lentelėje, Sąjungos rinka laikoma patrauklia Kinijos gamintojams. Daugelyje eksporto rinkų taikomos apsaugos priemonės dar labiau didina Sąjungos rinkos patrauklumą. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad panaikinus priemones būtų vėl daug eksportuojama iš Kinijos į Sąjungos rinką. Reikėtų priminti, kad 2008 m., prieš nustatant pradines priemones, Kinijos pardavimo mastas Sąjungos rinkoje sudarė 1,1 mln. tonų, palyginti su 700 tonų PTL.

         3.4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

               (48)

               Atsižvelgiant į labai aukštą Kinijos vielos strypų gamybos lygį ir jos vykdytą dempingą į trečiąsias šalis bei minėtą Sąjungos rinkos patrauklumą, yra didelė tikimybė, kad panaikinus antidempingo priemones dempingas iš Kinijos į Sąjungą nedelsiant pasikartos.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

               (49)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino 72 gamintojai, kurie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Nė vienas iš jų neprieštaravo tyrimo inicijavimui.

               (50)

               Siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su jais susiję neskelbtini duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribinius dydžius.

         E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Sąjungos suvartojimas

               (51)

               Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi turimais statistiniais importo duomenimis, faktiniu bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimu, išskyrus jų pardavimą eksportui, taip pat apskaičiuotu nebendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimu. Suvartojimo sąvoka susijusi tik su pardavimu atvirojoje rinkoje, įskaitant uždarąjį pardavimą ir išskyrus uždarąjį naudojimą. Uždarasis naudojimas (t. y. susijusių Sąjungos gamintojų vidaus sandoriai dėl panašaus produkto, skirto tolesniam perdirbimui) nebuvo įtrauktas į Sąjungos suvartojimo duomenis, nes šie vidaus sandoriai nekonkuruoja su nepriklausomų tiekėjų pardavimu atvirojoje rinkoje. Uždarasis pardavimas (t. y. pardavimas susijusioms bendrovėms) buvo įtrauktas į Sąjungos suvartojimo duomenis, nes, remiantis duomenimis, surinktais atliekant tyrimą, susijusios Sąjungos gamintojų bendrovės galėjo įsigyti vielos strypų ir iš kitų šaltinių. Be to, nustatyta, kad Sąjungos gamintojų vidutinės pardavimo susijusioms šalims kainos atitiko vidutines pardavimo nesusijusioms šalims kainas.

               (52)

               Tuo remiantis Sąjungos suvartojimo raida buvo tokia:

                  2 lentelė

                  Sąjungos suvartojimas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Apimtis (tonomis)

                           18 522 439

                           16 024 244

                           17 134 056

                           17 826 678

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              87

                              93

                              96

                              Šaltinis – Eurostatas ir klausimyno atsakymai.

               (53)

               Sąjungos suvartojimas sumažėjo 4 % – nuo 18,5 mln. tonų 2011 m. iki 17,8 mln. tonų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas buvo mažesnis už 23,6 mln. tonų suvartojimą pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu (2007 m. balandžio mėn. – 2008 m. kovo mėn.) Suvartojamo kiekio mažėjimą lėmė neigiamas ekonomikos krizės poveikis, dėl kurio sumažėjo bendras vielos strypų suvartojimas, ypač automobilių ir statybos pramonės sektoriuose.

         2.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

   a)   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

               (54)

               Importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis nustatytos remiantis Eurostato duomenimis.

               (55)

               Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies apimties ir rinkos dalies raida:

                  3 lentelė

                  Importo apimtis ir rinkos dalis

                           Šalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Kinija

                           Apimtis (tonomis)

                           3 108

                           911

                           88

                           696

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              29

                              3

                              22

                           Rinkos dalis (%)

                           0,02

                           0,01

                           0,00

                           0,00

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              34

                              3

                              23

                              Šaltinis – Eurostatas.

               (56)

               Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu Kinijos importui teko 5 % rinkos dalis ir jis sudarė 1,1 mln. tonų, vėliau, remiantis Eurostato duomenimis, šis importas praktiškai išnyko iš Sąjungos rinkos. Iš tiesų, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Kinijos sumažėjo nuo 3 108 iki 696 tonų.

               (57)

               Bendrovė, kuriai nustatyta 7,9 % muito norma, yra susijusi su „ArcelorMittal“ grupe ir, skundo pateikėjų teigimu, jos pagaminamų vielos strypų kiekis labai sumažėjo. Be to, kiti Kinijos eksportuojantys gamintojai taip pat nustojo parduoti į Sąjungą. Panašu, kad vielos strypų rinka yra labai jautri kainoms ir dėl nustatyto antidempingo muito kainai padidėjus 24 % Kinijos eksportuotojams Sąjungos rinka tapo nebepatraukli.

         b)   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

               (58)

               Importo kainos nustatytos remiantis Eurostato duomenimis. Atsižvelgiant į nedidelę importo iš Kinijos į ES apimtį, Kinijos gamintojų nebendradarbiavimą, duomenų apie atskirų rūšių produktų kainas trūkumą bei mažus importuojamus kiekius, buvo neįmanoma prasmingai apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo. Tačiau, kaip nurodyta 1 lentelėje, dėl Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainų Sąjungos pramonės pardavimo kainos priverstinai mažinamos vidutiniškai daugiau nei 25 %. Todėl manoma, kad leidus nebetaikyti priemonių Sąjungos rinkoje priverstinio kainų mažinimo lygis bus toks pat didelis.

         3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms priemonės netaikomos

               (59)

               Pagrindinės į Sąjungą eksportuojančios šalys – Moldova, Norvegija, Rusija, Ukraina ir Šveicarija. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras nagrinėjamojo produkto importas iš trečiųjų šalių padidėjo 19,2 % (nuo 1,22 iki 1,45 mln. tonų) ir sudarė 7,5 % Sąjungos suvartojimo. Per tą patį laikotarpį vidutinė vieneto importo kaina nuolatos mažėjo – nuo 592 iki 506 EUR už toną, t. y. sumažėjo 14,6 %

                  4 lentelė

                  Importas iš trečiųjų šalių

                           Šalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Moldova

                           Apimtis (tonomis)

                           47 084

                           99 126

                           86 083

                           185 982

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              211

                              183

                              395

                           Rinkos dalis (%)

                           0,25

                           0,62

                           0,50

                           1,04

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           528

                           483

                           445

                           438

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              91

                              84

                              83

                           Norvegija

                           Apimtis (tonomis)

                           130 614

                           128 439

                           125 267

                           134 313

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              98

                              96

                              103

                           Rinkos dalis (%)

                           0,71

                           0,80

                           0,73

                           0,75

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           552

                           538

                           495

                           486

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              97

                              90

                              88

                           Rusija

                           Apimtis (tonomis)

                           47 185

                           89 236

                           91 037

                           112 748

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              189

                              193

                              239

                           Rinkos dalis (%)

                           0,25

                           0,56

                           0,53

                           0,63

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           494

                           486

                           436

                           425

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              98

                              88

                              86

                           Ukraina

                           Apimtis (tonomis)

                           379 216

                           193 955

                           256 928

                           307 276

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              51

                              68

                              81

                           Rinkos dalis (%)

                           2,05

                           1,21

                           1,50

                           1,72

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           505

                           507

                           457

                           443

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              100

                              90

                              88

                           Šveicarija

                           Apimtis (tonomis)

                           290 689

                           293 352

                           297 980

                           298 104

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              101

                              103

                              103

                           Rinkos dalis (%)

                           1,57

                           1,83

                           1,74

                           1,67

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           694

                           632

                           607

                           596

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              91

                              87

                              86

                           Kitos trečiosios šalys iš viso

                           Apimtis (tonomis)

                           1 220 464

                           1 086 787

                           1 250 867

                           1 454 411

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Rinkos dalis (%)

                           6,59

                           6,78

                           7,30

                           8,16

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           591

                           564

                           522

                           506

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              95

                              88

                              86

                           Visos trečiosios šalys

                           Apimtis (tonomis)

                           1 223 572

                           1 087 698

                           1 250 955

                           1 455 107

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Rinkos dalis (%)

                           6,61

                           6,79

                           7,30

                           8,16

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           592

                           564

                           522

                           506

                              Indeksas (2011 m.= 100)

                              100

                              95

                              88

                              85

                              Šaltinis – Eurostatas.

         4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (60)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.

               (61)

               Komisija atskirai įvertino makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Nagrinėjamojo laikotarpio makroekonominiai rodikliai nustatyti, analizuoti ir nagrinėti remiantis pateiktais Sąjungos pramonės duomenimis. Mikroekonominiai rodikliai nustatyti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu surinktais ir patikrintais duomenimis.

               (62)

               Toliau nagrinėjami makroekonominiai rodikliai yra: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, atsargos, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas, užimtumas, našumas, faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža, pajėgumas padidinti kapitalą ir darbo sąnaudos.

         a)   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (63)

               Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  5 lentelė

                  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Gamybos apimtis
                           (tonomis)

                           21 502 127

                           18 565 812

                           19 742 360

                           20 236 339

                           Gamybos apimtis

                              Indeksas

                              100

                              86

                              92

                              94

                           Gamybos pajėgumai
                           (tonomis)

                           28 147 358

                           28 001 765

                           28 051 425

                           28 061 036

                           Gamybos pajėgumai

                              Indeksas

                              100

                              99

                              100

                              100

                           Pajėgumų naudojimas
                           (%)

                           76

                           66

                           70

                           72

                              Šaltinis – Eurostatas ir klausimyno atsakymai.

               (64)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 6 %, gamybos pajėgumai išliko tokie patys, o pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 76 % iki 72 %.

         b)   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (65)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir Sąjungos rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  6 lentelė

                  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Pardavimo apimtis Sąjungoje
                           (tonomis)

                           17 298 867

                           14 936 546

                           15 883 101

                           16 371 571

                           Pardavimo apimtis Sąjungoje

                              (indeksas)

                              100

                              86

                              92

                              95

                           Rinkos dalis
                           (%)

                           93,4

                           93,2

                           92,7

                           91,8

                              Šaltinis – Eurostatas ir klausimyno atsakymai.

               (66)

               Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 5 %.

         c)   Augimas

               (67)

               Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 4 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 5 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 1,6 % punkto.

         d)   Užimtumas ir našumas

               (68)

               Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  7 lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Darbuotojų skaičius

                           8 888

                           8 851

                           8 849

                           8 991

                           Darbuotojų skaičius

                              Indeksas

                              100

                              100

                              100

                              101

                           Našumas (vnt. vienam darbuotojui)

                           2 419

                           2 098

                           2 231

                           2 251

                           Našumas (vnt. vienam darbuotojui)

                              Indeksas

                              100

                              87

                              92

                              93

                              Šaltinis – klausimyno atsakymai.

               (69)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas beveik nepakito. Tuo pačiu metu dėl sumažėjusios gamybos, kaip nurodyta 68 konstatuojamosios dalies 7 lentelėje, našumas sumažėjo 7 %.

         5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (70)

               Pradiniame tyrime Kinijai nustatytas dempingo skirtumas gerokai viršijo de minimis lygį, o importo iš Kinijos lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko nedidelis. Tačiau, jei priemonės būtų panaikintos, remiantis padidėjusia eksporto iš Kinijos į trečiąsias šalis apimtimi ir mažėjančiomis kainomis, kaip minėta 45 ir 46 konstatuojamosiose dalyse, tikėtinas dempingo poveikis Sąjungos pramonei būtų didelis. Kaip minėta 83 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonė vis dar nebuvo atsigavusi po buvusio žalingo Kinijos kilmės vielos strypų importo dempingo kainomis.

         a)   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (71)

               Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8 lentelė

                  Vidutinės pardavimo kainos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina
                           (EUR už toną)

                           638

                           588

                           545

                           539

                           Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina

                              Indeksas

                              100

                              92

                              85

                              85

                           Vieneto gamybos sąnaudos
                           (EUR už toną)

                           606

                           581

                           533

                           514

                           Vieneto gamybos sąnaudos

                              Indeksas

                              100

                              96

                              88

                              85

                              Šaltinis – klausimyno atsakymai.

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Sąjungos pramonės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina ir gamybos sąnaudos sumažėjo po 15 % Taigi, pardavimo kaina vidutiniškai atitiko sąnaudų pokyčius.

         b)   Darbo sąnaudos

               (72)

               Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  9 lentelė

                  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                           51 320

                           53 514

                           52 366

                           51 814

                           Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

                              Indeksas

                              100

                              104

                              102

                              101

                              Šaltinis – klausimyno atsakymai.

               (73)

               Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Tai galima iš esmės paaiškinti tuo, kad padidėjo Sąjungos pramonės pastangos kontroliuoti gamybos sąnaudas ir tokiu būdu užtikrinti konkurencingumą.

         c)   Atsargos

               (74)

               Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10 lentelė

                  Atsargos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Laikotarpio pabaigos atsargos
                           (tonomis)

                           400 531

                           400 256

                           429 765

                           471 135

                           Laikotarpio pabaigos atsargos

                              Indeksas

                              100

                              100

                              107

                              118

                           Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
                           (%)

                           1,9

                           2,2

                           2,2

                           2,3

                              Šaltinis – klausimyno atsakymai.

               (75)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės atsargos iš viso padidėjo 18 %. Svarbią vielos strypų produkcijos dalį sudaro standartiniai produktai, todėl Sąjungos pramonė privalo turėti tam tikrą atsargų kiekį, kad galėtų greitai patenkinti pirkėjų paklausą. Laikotarpio pabaigos atsargos, vertinant procentine gamybos dalimi, beveik nepakito ir atitiko Sąjungos pramonės gamybos raidą.

         d)   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (76)

               Sąjungos gamintojo pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  11 lentelė

                  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

                           5,1

                           1,2

                           2,3

                           4,7

                           Pinigų srautas (EUR)

                           179 540 905

                           82 626 580

                           107 291 306

                           159 860 366

                           Investicijos (EUR)

                           103 206 819

                           81 357 885

                           62 499 682

                           42 831 235

                           Investicijų grąža (%)

                           3,8

                           – 0,1

                           0,8

                           3,0

                              Šaltinis – klausimyno atsakymai.

               (77)

               Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Pelningumas sumažėjo nuo 5,1 % iki 4,7 % Tai yra mažiau už tikslinį pradiniame tyrime nustatytą 9,9 % pelno lygį.

               (78)

               Grynasis pinigų srautas, t. y. Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą, per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo teigiamas. Tačiau šis rodiklis sumažėjo net 11 % Tai kelia susirūpinimą dėl Sąjungos pramonės gebėjimo toliau pačiai finansuoti savo veiklą.

               (79)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo net 58 % Didžioji dalis tokių investicijų skirtos modernizavimui, techninei priežiūrai ir atitikčiai teisiniams saugos reikalavimams. Tai, kad nebuvo investicijų pajėgumams didinti gali rodyti galimą ilgalaikį neigiamą rinkos pokytį.

               (80)

               Investicijų grąža išreiškiama investicijų bendrosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentiniu dydžiu. Dėl pelno sumažėjimo šis rodiklis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 3,8 % iki 3 %.

               (81)

               Atsižvelgiant į mažėjantį pelningumą ir pinigų srautą, bendrovės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis.

         e)   Sąjungos pramonės uždaroji gamyba

               (82)

               Remiantis informacija, surinkta atliekant tyrimą, nustatyta, kad uždarosios gamybos santykinė dalis buvo nedidelė, nes vos maždaug 11 % Sąjungos pramonės produkcijos naudojama grupės viduje. Apskritai, gaminant didesnį produkto kiekį pereinama prie masto ekonomijos, kuri yra naudinga susijusiam gamintojui. Sąjungos pramonės įmonės yra daugiausia vertikaliai susietos, o uždaroji gamyba taikoma produktus toliau perdirbant į pridėtinės vertės produktus galutinės grandies pramonėje. Atlikus tyrimą nenustatyta jokių gamybos problemų, susijusių su šiais galutinės grandies pramonei skirtais produktais. Iš tiesų, uždaroji gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu nepakito. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad Sąjungos pramonės uždaroji gamyba neturėjo jokio neigiamo poveikio jos finansinei padėčiai.

         f)   Išvada dėl žalos

               (83)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu visų žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos pramone, tendencijos buvo neigiamos. Konkrečiai kalbant, Sąjungos gamyba sumažėjo 6 %, pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 76 % iki 72 %, rinkos dalis sumažėjo 1,6 % punkto (nuo 93,4 % iki 91,8 %), o laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 18 %. Be to, kiti žalos rodikliai taip pat kito neigiama linkme, kaip antai pardavimo nesusijusioms šalims Sąjungoje apimtis (– 6 %) ir eksporto į nesusijusias šalis (– 22 %). Vieneto pardavimo kaina nesusijusioms šalims Sąjungoje ir gamybos sąnaudos sumažėjo po 15 %. Pelningumas sumažėjo nuo 5,1 % iki 4,7 % ir buvo mažesnis už tikslinį pradiniame tyrime nustatytą 9,9 % pelno lygį. Investicijos sumažėjo net 58 %, o pinigų srautas sumažėjo 11 % Užimtumas išliko daugmaž to paties lygio, o našumas sumažėjo 7 %

               (84)

               Tačiau šių neigiamų tendencijų negalima susieti su Kinijos importu, kurio apimtis ir rinkos dalis buvo nedidelės. Todėl toliau atliekant tyrimą nagrinėjamas poveikis, kurį vėl padidėjęs importas iš Kinijos darytų Sąjungos pramonei, kuri dar nėra visiškai atsigavusi po anksčiau vykdyto Kinijos dempingo.

         F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO ARBA TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

   1.   Pirminė pastaba

               (85)

               Nors po to, kai 2009 m. pradėtos taikyti priemonės, importo iš Kinijos mastas gerokai sumažėjo, manoma, kad jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijoje esančius didelius gamybos pajėgumus būtų galima lengvai nukreipti į Sąjungos rinką.

         2.   Numatomas importo iš Kinijos apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones

               (86)

               Kaip nustatyta 40–42 konstatuojamosiose dalyse, bendri vielos strypų gamybos pajėgumai sudaro daugiau nei 150 mln. tonų, o apskaičiuoti nepanaudoti pajėgumai – maždaug 50 mln. tonų. Abu kiekiai gerokai viršija bendrą Sąjungos vielos strypų suvartojimą. Be to, kaip matyti pagal Kinijos statistinius duomenis, pastaraisiais metais Kinija sugebėjo gamybos perteklių nukreipti iš Sąjungos į kitas šalis, kuriose taikyta mažiau apribojimų prekybai. Tačiau tokia padėtis pasikeitė, nes neseniai kai kuriose trečiųjų šalių rinkose nustatytos apsaugos priemonės, kuriomis veiksmingai apsisaugoma nuo Kinijos importo arba bent sudaroma kliūčių jam patekti. Bet kuriuo atveju, Sąjungos rinka tebėra patraukli dėl santykinai didelių nagrinėjamojo produkto pardavimo kainų, palyginti su kitų trečiųjų šalių rinkomis. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad dėl Sąjungos rinkos dydžio ir kainų lygio patrauklumo, panaikinus priemones didelė dalis dabartinės Kinijos produkcijos būtų nukreipta į Sąjungą. Atsižvelgiant į dabartinę žalą ir Kinijos eksportuotojų vykdomą importą dempingo kaina, atlikus tyrimą nustatyta, kad labai tikėtina, jog nutraukus priemonių taikymą eksportas iš Kinijos dempingo kainomis labai padidėtų ir būtų daroma žala Sąjungos pramonei.

         3.   Išvada

               (87)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, panaikinus importui iš Kinijos taikomas priemones, labai tikėtina, jog Sąjungos pramonei daroma žala pasikartotų.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (88)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar antidempingo priemonių tolesnis taikymas neprieštarautų visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų interesus.

               (89)

               Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

               (90)

               Tuo remdamasi Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl tikimybės, kad dempingas ir žala pasikartos, yra įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad toliau taikant galiojančias priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

         1.   Sąjungos pramonės interesai

               (91)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo ir ji patyrė materialinę žalą. Jei priemonės būtų panaikintos, labai tikėtina, kad Sąjungos pramonės padėtis dar labiau pablogėtų.

               (92)

               Todėl padaryta išvada, kad toliau Kinijai taikant galiojančias priemones nebūtų pažeisti Sąjungos pramonės interesai.

         2.   Importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

               (93)

               Atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą apie save nepranešė nė vienas importuotojas ar prekiautojas. Nėra požymių, kad toliau taikant priemones jų veiklai būtų daromas reikšmingas neigiamas poveikis.

         3.   Naudotojų interesai

               (94)

               Atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą apie save nepranešė nė vienas naudotojas. Dėl naudotojų pradiniame tyrime padaryta išvada, kad bendras galimo priemonių nustatymo poveikis naudotojų veiklai būtų labai nedidelis. Visų pirma, dauguma naudotojų perka vielos strypus ne iš Kinijos, o iš daugelio kitų šaltinių. Antra, kalbant apie galimą poveikį nustačius priemones reikėtų atsižvelgti į galutinės grandies produktus, kurie pasižymi didele pridėtine verte. Atsižvelgiant į tai, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturėtų neigiamos įtakos dabartinei naudotojų padėčiai.

         4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (95)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija priėjo prie išvados, kad nėra įtikinamų su Sąjungos interesais susijusių priežasčių, kodėl nereikėtų toliau Kinijai taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

         H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (96)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Joms taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistos informacijos pateikti. Pastabų pateikė viena suinteresuotoji šalis, kuri pritarė Komisijos išvadoms.

               (97)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Reglamentu (EB) Nr. 703/2009 tam tikriems importuojamiems Kinijos kilmės vielos strypams nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos toliau.

               (98)

               Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelio muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas antidempingo muitų taikymas. Šios specialios priemonės, taikomos tik tai bendrovei, kuriai nustatyta individuali muito norma, yra šios: reikalavimas valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą, atitinkančią šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje išdėstytus reikalavimus. Importuojant be šios sąskaitos faktūros, taikomas visiems kitiems gamintojams nustatytas antidempingo muitas.

               (99)

               Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (11). Prašyme turi būti nurodoma visa svarbi informacija, įrodanti, kad šis pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma nustatyta muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas neturi įtakos jos teisei į nustatytos muito normos taikymą, pranešimas apie tai bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               (100)

               Šis reglamentas atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės karštai valcuotiems netaisyklingai suvyniotų ritinių pavidalo strypams ir juostoms iš geležies, nelegiruotojo plieno arba legiruotojo plieno, išskyrus pagamintus iš nerūdijančiojo plieno, kurių KN kodai yra 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ir 7227 90 95, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašytų ir toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:

               Bendrovė

               Antidempingo muito norma (%)

               Papildomi TARIC kodai

               Valin Group

               7,9

               A930

               Visos kitos bendrovės

               24,0

               A999

         3.   Individuali muito norma, nustatyta 2 dalyje nurodytai bendrovei, taikoma tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje turi būti pateikta ši deklaracija, kurią pasirašė sąskaitą faktūrą išduodančio subjekto pareigūnas, nurodydamas datą, savo vardą, pavardę ir pareigas: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų vielos strypų, parduodamų eksportuoti į Europos Sąjungą, Kinijos Liaudies Respublikoje pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
   4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 14 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 703/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vielos gamybai skirtiems strypams, galutinis surinkimas ir baigiamas tyrimas dėl importuojamų Moldovos Respublikos ir Turkijos kilmės vielos gamybai skirtų strypų (OL L 203, 2009 8 5, p. 1).

      (3)  OL C 318, 2013 11 1, p. 6.

      (4)  OL C 252, 2014 8 2, p. 7.

      (5)  Pasaulio plieno asociacijos 2014 m. statistikos metraštis (2014 Steel statistical yearbook by Worldsteel Association), http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

      (6)  Šis skaičius apima tiek anglinio, tiek nerūdijančiojo plieno vielos strypus (strypai iš nerūdijančiojo plieno nėra nagrinėjamasis produktas). „Eurofer“, Tarptautinio nerūdijančiojo plieno forumo narė, apskaičiavo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, įskaitant PTL, nerūdijančiojo plieno vielos strypų gamyba sudarė mažiau kaip 5 % visos vielos strypų gamybos Kinijoje.

      (7)  Dėl konfidencialumo konkretūs nustatyti dempingo skirtumai negali būti atskleisti, todėl pateikiami nurodant ribinius dydžius.

      (8)  Turkija įprastinę muito normą vielos strypams padidino iki 40 % 2014 m. lapkričio mėn., t. y. po PTL, todėl tai neiškraipo išvadų dėl panašios šalies.

      (9)  2015 m. sausio 20 d.„South China Morning Post“, 2015 m. kovo 26 d.„Le Figaro“, 2015 m. balandžio 20 d.„The Australian Financial review“, 2015 m. gegužės 7 d.„CNBC“.

      (10)  Vielos stypai plačiai naudojami statybų sektoriuje.

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.


title: 2016 m. vasario 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/251, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
24.2.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 47/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/251
   2016 m. vasario 23 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 23 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  IL

                  283,3

                  MA

                  91,7

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  151,4

                  0707 00 05

                  MA

                  84,1

                  TR

                  177,1

                  ZZ

                  130,6

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  40,5

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  100,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,1

                  IL

                  77,2

                  MA

                  51,2

                  TN

                  54,0

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  57,6

                  0805 20 10

                  IL

                  130,4

                  MA

                  88,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  101,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  138,8

                  JM

                  161,2

                  MA

                  113,4

                  TR

                  43,5

                  ZZ

                  105,1

                  0805 50 10

                  EG

                  90,7

                  IL

                  96,1

                  MA

                  64,8

                  TR

                  90,7

                  ZZ

                  85,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,6

                  US

                  107,4

                  ZZ

                  100,5

                  0808 30 90

                  CL

                  114,0

                  CN

                  89,7

                  TR

                  156,1

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  115,0

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2017 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/832, kuriuo pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 99 straipsnį suteikiama apsauga pavadinimui Bürgstadter Berg (SKVN)

text:
17.5.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 124/31

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/832
   2017 m. gegužės 16 d.
   kuriuo pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 99 straipsnį suteikiama apsauga pavadinimui Bürgstadter Berg (SKVN)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 99 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               remiantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 97 straipsnio 2 ir 3 dalimis, Vokietijos paraišką įregistruoti pavadinimą „Bürgstadter Berg“ išnagrinėjo Komisija ir paraiška buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (2);

               (2)

               prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 98 straipsnį Komisija negavo;

               (3)

               remiantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 99 straipsniu, pavadinimas „Bürgstadter Berg“ turėtų būti saugomas ir įtrauktas į to reglamento 104 straipsnyje nurodytą registrą;

               (4)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Pavadinimas „Bürgstadter Berg“ (SKVN) yra saugomas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. gegužės 16 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL C 384, 2016 10 18, p. 4.


title: 2012 m. liepos 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 659/2012 dėl česnakų importo licencijų išdavimo nuo 2012 m. rugsėjo 1 d. iki 2012 m. lapkričio 30 d.

text:
19.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 189/7

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 659/2012
   2012 m. liepos 18 d.
   dėl česnakų importo licencijų išdavimo nuo 2012 m. rugsėjo 1 d. iki 2012 m. lapkričio 30 d.
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos reglamentu (EB) Nr. 341/2007 (3) leidžiama naudoti iš trečiųjų šalių importuojamų česnakų ir kitų žemės ūkio produktų tarifines kvotas, nustatoma jų administravimo tvarka ir įvedama importo licencijų bei kilmės sertifikatų sistema;

               (2)

               kiekis, dėl kurio per septynias pirmąsias 2012 m. liepos mėn. dienas tradiciniai importuotojai ir nauji importuotojai pateikė „A“ licencijų paraiškas pagal Reglamento (EB) Nr. 341/2007 10 straipsnio 1 dalį, viršija kiekį, skirtą produktams, kurių kilmės šalis yra Kinija;

               (3)

               todėl, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 7 straipsnio 2 dalimi, reikia nustatyti, kiek pagal Reglamento (EB) Nr. 341/2007 12 straipsnį iki 2012 m. liepos 14 d. Komisijai perduotų „A“ licencijų paraiškų galima patenkinti;

               (4)

               siekiant veiksmingai valdyti importo licencijų išdavimo tvarką, šis reglamentas turėtų įsigalioti iškart jį paskelbus,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Pagal Reglamento (EB) Nr. 341/2007 10 straipsnio 1 dalį per septynias pirmąsias 2012 m. liepos mėn. dienas pateiktos ir iki 2012 m. liepos 14 d. Komisijai perduotos „A“ importo licencijų paraiškos patenkinamos atsižvelgiant į prašomo kiekio procentinę dalį kaip nurodyta šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 18 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

      (3)  OL L 90, 2007 3 30, p. 12.

      PRIEDAS

                  Kilmės šalis

                  Eilės Nr.

                  Paskirstymo koeficientas

                  Argentina

                              —

                              Tradiciniai importuotojai

                  09.4104

                  X

                              —

                              Nauji importuotojai

                  09.4099

                  X

                  Kinija

                              —

                              Tradiciniai importuotojai

                  09.4105

                  46,109181 %

                              —

                              Nauji importuotojai

                  09.4100

                  0,380346 %

                  Kitos trečiosios šalys

                              —

                              Tradiciniai importuotojai

                  09.4106

                  100 %

                              —

                              Nauji importuotojai

                  09.4102

                  100 %

                  „X“: Atitinkamos laikotarpio dalies kvota šiai kilmės šaliai neskiriama.