title: 2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1568 dėl leidimo naudoti fumonizino esterazės, gautos iš Komagataella phaffii (DSM 32159), preparatą kaip visų rūšių kiaulių ir naminių paukščių pašarų priedą (Tekstas svarbus EEE.)

text:
19.10.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 262/34

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/1568
         2018 m. spalio 18 d.
         dėl leidimo naudoti fumonizino esterazės, gautos iš Komagataella phaffii (DSM 32159), preparatą kaip visų rūšių kiaulių ir naminių paukščių pašarų priedą
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
         kadangi:

                     (1)

                     Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

                     (2)

                     pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti fumonizino esterazės, gautos iš Komagataella phaffii (DSM 32159), preparatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

                     (3)

                     prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti fumonizino esterazės, gautos iš Komagataella phaffii (DSM 32159), preparatą kaip kiaulių ir naminių paukščių pašarų priedą, skirtiną prie priedų kategorijos „technologiniai priedai“;

                     (4)

                     Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2018 m. balandžio 17 d. (2) priimtoje nuomonėje padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis fumonizino esterazės, gautos iš Komagataella phaffii (DSM 32159), preparatas nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai. Ji taip pat padarė išvadą, kad šis preparatas gali ardyti pašaruose esančius fumonizinus. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašaro priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

                     (5)

                     fumonizino esterazės, gautos iš Komagataella phaffii (DSM 32159), preparato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimo išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti išduotas leidimas naudoti minėtą preparatą;

                     (6)

                     šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis
            Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „technologiniai priedai“ ir funkcinei grupei „pašarų užteršimo mikotoksinais mažinimo medžiagos“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2018 m. spalio 18 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

            (2)  EFSA Journal 2018; 16(5):5269.

            PRIEDAS

                        Priedo identifikavimo numeris

                        Leidimo turėtojo pavadinimas

                        Priedas

                        Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

                        Gyvūno rūšis arba kategorija

                        Didžiausias amžius

                        Mažiausias kiekis

                        Didžiausias kiekis

                        Kitos nuostatos

                        Leidimo galiojimo terminas

                        Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

                           Technologiniai priedai: pašarų užteršimo mikotoksinais mažinimo medžiagos: fumonizinai

                        1m03i

                        —

                        Fumonizino esterazė EC 3.1.1.87

                           Priedo sudėtis

                        fumonizino esterazės, gaunamos iš Komagataella phaffii (DSM 32159), preparatas, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 3 000  U/g (1).

                           Veikliosios medžiagos apibūdinimas

                        Fumonizino esterazės, gaunamos iš Komagataella phaffii (DSM 32159), preparatas.

                           Analizės metodas
                            (2)

                        Fumonizino esterazės aktyvumui nustatyti naudojama didelio slėgio skysčių chromatografija kartu su dvigubąja masės spektometrija.
                        (HPLC-MS/MS) metodas, pagrįstas trikarbalilinės rūgšties, išskirtos fermentu veikiant fumoniziną B1, esant pH 8,0 ir 30 °C, kiekio nustatymu.

                        Visos kiaulės
                        Visų rūšių naminiai paukščiai

                        —

                        10

                                    1.

                                    Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą granuliuojant.

                                    2.

                                    Didžiausia rekomenduojama dozė: 300 U/kg visaverčio pašaro.

                                    3.

                                    Priedą leidžiama naudoti pašaruose, laikantis Europos Sąjungos teisės aktų dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (3).

                                    4.

                                    Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones.

                        2028 m. lapkričio 8 d.

               (1)  1 U – tai fermentinis aktyvumas, atpalaiduojantis 1 μmol trikarbalilinės rūgšies per minutę iš 100 μΜ fumonizino B1 20 mM tris-Cl buferinio tirpalo, pH 8,0, su 0,1 mg/ml galvijų serumo albumino, esant 30 °C.

               (2)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti Europos Sąjungos pašarų priedų etaloninės laboratorijos svetainėje https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

               (3)  2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (OL L 140, 2002 5 30, p. 10).


title: 2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1569, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1110/2011 dėl leidimo endo-1,4-beta-ksilanazės, gautos iš Trichoderma reesei (CBS 114044), fermentinį preparatą naudoti kaip vištų dedeklių, retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtojas – „Roal Oy“) (Tekstas svarbus EEE.)

text:
19.10.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 262/37

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/1569
         2018 m. spalio 18 d.
         kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1110/2011 dėl leidimo endo-1,4-beta-ksilanazės, gautos iš Trichoderma reesei (CBS 114044), fermentinį preparatą naudoti kaip vištų dedeklių, retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtojas – „Roal Oy“)
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,
         kadangi:

                     (1)

                     Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

                     (2)

                     leidimas naudoti endo-1,4-beta-ksilanazės, gautos iš Trichoderma reesei (CBS 114044), preparatą kaip vištų dedeklių, retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą buvo suteiktas Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1110/2011 (2);

                     (3)

                     pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 13 straipsnio 3 dalį leidimo turėtojas pasiūlė pakeisti mažiausią priedo kiekį vištų dedeklių ir penimųjų kiaulių pašaruose. Kartu su prašymu buvo pateikti atitinkami jį pagrindžiantys duomenys. Komisija šį prašymą perdavė Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba);

                     (4)

                     Tarnyba savo 2018 m. kovo 6 d. nuomonėse (3) padarė išvadą, kad mažiausio kiekio sumažinimas nuo 24 000 BXU iki 12 000 BXU vištoms dedeklėms ir nuo 24 000 BXU iki 20 000 BXU penimosioms kiaulėms nedaro nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai, o naujosios pasiūlytos dozės yra veiksmingos tikslinėms rūšims;

                     (5)

                     naujųjų pasiūlytų dozių vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos;

                     (6)

                     todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1110/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

                     (7)

                     šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis
            Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1110/2011 priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2018 m. spalio 18 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

            (2)  2011 m. lapkričio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1110/2011 dėl leidimo endo-1,4-beta-ksilanazės, gautos iš Trichoderma reesei (CBS 114044), fermentinį preparatą naudoti kaip vištų dedeklių, retesnių rūšių mėsinių naminių paukščių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą (leidimo turėtojas – „Roal Oy“) (OL L 287, 2011 11 4, p. 27).

            (3)  EFSA Journal 2018; 16(3):5216 ir EFSA Journal2018; 16(3):5217.

            PRIEDAS
            „

                     PRIEDAS

                                 Priedo identifikavimo numeris

                                 Leidimo turėtojo pavadinimas

                                 Priedas

                                 Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

                                 Gyvūno rūšis arba kategorija

                                 Didžiausias amžius

                                 Mažiausias kiekis

                                 Didžiausias kiekis

                                 Kitos nuostatos

                                 Leidimo galiojimo terminas

                                 Aktyvumo vienetai kilograme visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

                                    Zootechninių priedų kategorija. Funkcinė grupė: virškinimo stimuliatoriai.

                                 4a8

                                 „Roal Oy“

                                 endo-1,4-beta-ksilanazė
                                 EC 3.2.1.8

                                    Priedo sudėtis

                                 endo-1,4-beta-ksilanazės preparatas, gautas iš Trichoderma reesei (CBS 114044), kurio mažiausias aktyvumas:

                                             kieto pavidalo: 4 × 106 BXU (1)/g

                                             skysto pavidalo: 4 × 105 BXU/g

                                    Veikliosios medžiagos apibūdinimas

                                 endo-1,4-beta-ksilanazė, gauta iš Trichoderma reesei (CBS 114044)

                                    Analizės metodas
                                     (2)

                                 Priede ir premikse: redukuojančiųjų cukrų bandymas, siekiant nustatyti endo-1,4-beta-ksilanazę, taikant kolorimetrinę reakciją su dinitrosalicilo rūgšties reagentu redukuojančiųjų cukrų išeigai nustatyti esant pH 5,3 ir 50 °C temperatūrai.
                                 Pašaruose: kolorimetrinis metodas matuojant vandenyje tirpų dažiklį, fermento atpalaiduotą iš su azurinu skersiniu ryšiu susieto kviečių arabinoksilano substrato.

                                 Retesnių rūšių naminiai paukščiai, išskyrus dedeklinius paukščius

                                 —

                                 8 000  BXU

                                 —

                                             1.

                                             Priedo ir premiksų naudojimo taisyklėse nurodyti laikymo sąlygas ir stabilumą termiškai apdorojant.

                                             2.

                                             Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos šiomis procedūromis ir priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones.

                                 2021 m. lapkričio 24 d.

                                 Vištos dedeklės

                                 12 000  BXU

                                 Retesnių rūšių dedekliniai naminiai paukščiai

                                 24 000  BXU

                                 Penimosios kiaulės

                                 20 000  BXU

               “

               (1)  1 BXU – tai fermento, kuris, esant pH 5,3 ir 50 °C temperatūrai iš beržų ksilano atpalaiduoja 1 mikromolį redukuojančiųjų cukrų (kaip ksilozės) per sekundę, kiekis.

               (2)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: 2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1570, kuriuo baigiamas tyrimas dėl Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino importo ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013

text:
19.10.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 262/40

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/1570
         2018 m. spalio 18 d.
         kuriuo baigiamas tyrimas dėl Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino importo ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 14 straipsnio 1 dalį,
         atsižvelgdama į 2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/476 dėl priemonių, kurių gali imtis Sąjunga remdamasi PPO ginčų sprendimo tarybos patvirtinta ataskaita antidempingo ir apsaugos nuo subsidijavimo klausimais (2) (toliau – PPO įgaliojimų suteikimo reglamentas), ypač į jo 1 ir 2 straipsnius,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

                     (1)

                     Komisija 2013 m. gegužės 28 d. Reglamentu (ES) Nr. 490/2013 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

                     (2)

                     Taryba 2013 m. lapkričio 19 d. Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1194/2013 (4) (toliau – galutinis reglamentas) importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatė galutinį antidempingo muitą.

                     (3)

                     Europos Sąjungos Bendrasis Teismas (toliau – Bendrasis Teismas) 2016 m. rugsėjo 15 d. priėmė sprendimus T-80/14, T-111/14 – T-121/14 (5) ir T-139/14 (6) (toliau – sprendimai), kuriais galutinio reglamento 1 ir 2 straipsniai panaikinti tiek, kiek jie taikomi minėtų bylų ieškovams (toliau – nagrinėjamieji eksportuojantys gamintojai) (7).

                     (4)

                     Europos Sąjungos Taryba iš pradžių sprendimus apskundė. Tačiau Tarybai priėmus sprendimą atsiimti skundus, 2018 m. kovo 2 ir 5 d. bylos buvo išbrauktos iš Europos Sąjungos Teisingumo Teismo registro (8). Todėl sprendimai tapo galutiniai ir privalomi nuo jų paskelbimo datos.

                     (5)

                     Bendrasis Teismas nustatė, kad institucijos pakankamai teisiškai neįrodė, jog pagrindinių žaliavų, naudojamų biodyzelino gamybai Argentinoje ir Indonezijoje, kainos buvo iškraipytos dėl diferencijuotos eksporto apmokestinimo sistemos, pagal kurią žaliavoms ir biodyzelinui buvo taikomi skirtingi mokesčių tarifai. Bendrasis Teismas nusprendė, kad institucijos neturėjo teisės daryti išvados, kad žaliavų kaina nebuvo tinkamai atspindėta nagrinėtuose Argentinos ir Indonezijos eksportuojančių gamintojų įrašuose, ir, apskaičiuodamos Argentinoje ir Indonezijoje pagaminto biodyzelino normaliąją vertę, neturėjo teisės neatsižvelgti į tuos įrašus.

                     (6)

                     2016 m. spalio 26 d. PPO ginčų sprendimo taryba (toliau – GST) patvirtino kolegijos ataskaitą, kuri iš dalies pakeista Apeliacinio komiteto ataskaita (toliau – ataskaita dėl Argentinos) (9), ginče „Europos Sąjunga – Antidempingo priemonės iš Argentinos importuojamam biodyzelinui“ (DS473).

                     (7)

                     2018 m. vasario 28 d. GST taip pat patvirtino kolegijos ataskaitą ginče „Europos Sąjunga – Antidempingo priemonės iš Indonezijos importuojamam biodyzelinui“ (DS480) (toliau – ataskaita dėl Indonezijos) (10). Nei Indonezija, nei ES ataskaitos neapskundė.

                     (8)

                     Ataskaitose dėl Argentinos ir dėl Indonezijos (toliau – ataskaitos), inter alia, padaryta išvada, kad ES veikė nesilaikydama šių nuostatų:

                                 —

                                 PPO antidempingo susitarimo (toliau – ADS) 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio, nes tiriamojo produkto gamybos sąnaudas apskaičiavo neatsižvelgdama į gamintojų turimus įrašus,

                                 —

                                 ADS 2 straipsnio 2 dalies ir 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (toliau – GATT 1994) VI straipsnio 1 dalies b punkto ii papunkčio, nes apskaičiuodama biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgė į gamybos sąnaudas Argentinoje ir Indonezijoje,

                                 —

                                 ADS 9 straipsnio 3 dalies ir GATT 1994 VI straipsnio 2 dalies, nes nustatė antidempingo muitus, viršijusius dempingo skirtumą, kuris turėjo būti nustatytas pagal ADS 2 straipsnį ir GATT 1994 VI straipsnio 1 dalį.

                     (9)

                     Ataskaitoje dėl Indonezijos kolegija padarė išvadą, kad ES veikė nesilaikydama ir šių nuostatų:

                                 —

                                 ADS 2 straipsnio 2 dalies 2 punkto iii papunkčio ir 2 straipsnio 2 dalies, nes nenustatė, kokį pelną paprastai gauna kiti eksportuotojai arba gamintojai, parduodami tos pačios bendrosios produktų kategorijos produktus kilmės šalies vidaus rinkoje,

                                 —

                                 ADS 2 straipsnio 3 dalies, nes neapskaičiavo Indonezijos eksportuojančio gamintojo „P.T Musim Mas“ eksporto kainos pagal kainą, už kurią importuotas „P.T Musim Mas“ pagamintas biodyzelinas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Europos Sąjungoje,

                                 —

                                 ADS 3 straipsnio 1 ir 2 dalių, nes nenustatė, kad Indonezijos importas daro didelį priverstinio kainų mažinimo poveikį.

                     (10)

                     Kolegija rekomendavo GST pareikalauti iš ES savo priemones suderinti su ADS ir GATT 1994.

                     (11)

                     Atsižvelgdama į ataskaitas dėl Argentinos, Komisija inicijavo peržiūrą (11) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/476 (12) 1 straipsnio 3 dalį (toliau – peržiūra). Inicijuodama peržiūrą, Komisija pareiškė, kad mano esant tikslinga nagrinėti ataskaitų dėl Argentinos išvadų pasekmes taip pat ir iš Indonezijos importuojamam biodyzelinui taikomų priemonių atžvilgiu, kadangi ataskaitose dėl Argentinos pateikti teisiniai aiškinimai taip pat tinka su Indonezija susijusiam tyrimui.

                     (12)

                     Tačiau peržiūros metu Komisija gavo keletą suinteresuotųjų šalių pastabų, visų pirma, dėl ataskaitų dėl Argentinos aiškinimo taikymo priemonėms, taikomoms iš Indonezijos importuojamam biodyzelinui. Komisija laikėsi nuomonės, kad pastaboms dėl Indonezijos išnagrinėti reikia daugiau laiko, ir nusprendė Indonezijos tyrimo neįtraukti į pakeitimų reglamentą, o su Indonezija susijusios peržiūros dalies neužbaigti.

                     (13)

                     2017 m. rugsėjo 18 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/1578, kuriuo galutinis reglamentas iš dalies pakeistas tiek, kiek jis susijęs su Argentinos eksportuojančiais gamintojais (13) (toliau – pakeitimų reglamentas).

                     (14)

                     Bendrajam Teismui panaikinus tam tikras galutinio reglamento rezoliucines dalis, taikomas nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams, keičiasi ir pakeitimų reglamento galiojimas. Kadangi pakeitimų reglamentu iš dalies pakeistas galutinis reglamentas ir panaikintos tam tikros jo rezoliucinės dalys, jis taip pat tapo negaliojančiu ir netaikytinu nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams.

                     (15)

                     2018 m. gegužės 28 d. paskelbtas Pranešimas (14) dėl pradinio Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino importo, po kurio priimtas galutinis reglamentas, tyrimo atnaujinimo (toliau – pranešimas). Tuo pačiu metu užbaigta dėl Indonezijos vykdyta peržiūra.

                     (16)

                     Remiantis Teisingumo Teismo jurisprudencija, panaikinto teisės akto pakeitimo procedūra gali būti atnaujinta nuo to momento, kai buvo padarytas pažeidimas. Sąjungos institucijos, laikydamosi sprendimų, turi galimybę pataisyti galutinio reglamento aspektus, dėl kurių tas reglamentas buvo panaikintas tiek, kiek jis taikomas nagrinėjamiesiems eksportuojantiems gamintojams (15).

                     (17)

                     Komisija turėtų atsižvelgti ne tik į rezoliucinę sprendimų dalį, bet ir į priežastis, dėl kurių tie sprendimai buvo priimti ir kurios yra esminis jų pagrindas, kadangi jos yra būtinos siekiant tiksliai nustatyti, kas teigiama rezoliucinėje dalyje. Kitos galutiniame reglamente padarytos išvados, kurios nebuvo užginčytos per ginčijimui numatytą terminą arba buvo užginčytos, tačiau skundai Bendrojo Teismo sprendimais buvo atmesti ir dėl to galutinis reglamentas nebuvo panaikintas, lieka toliau galioti (16).

                     (18)

                     Vykdydama savo įsipareigojimus Komisija nusprendė atnaujinti šį antidempingo tyrimą nuo konkretaus momento, kai buvo padarytas pažeidimas, taigi dar kartą išnagrinėti normaliajai vertei apskaičiuoti taikytą metodiką.

                     (19)

                     Į pranešimą įtraukti Bendrojo Teismo sprendimų argumentai dėl nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų ir dėl galimybės išvadas taikyti visiems Argentinos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams. Jame taip pat atsižvelgta į PPO kolegijų ir Apeliacinio komiteto išvadas, padarytas dėl Argentinos ir dėl Indonezijos pagal Ginčų sprendimo susitarimo 19 straipsnio 1 dalį, siekiant, kad priemonės, pripažintos neatitinkančiomis PPO reikalavimų, visapusiškai atitiktų PPO susitarimus.

                     (20)

                     Pranešime Komisija paragino nagrinėjamuosius eksportuojančius gamintojus ir Sąjungos pramonę per pranešime nurodytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą surengti klausymą.

                     (21)

                     Visoms šalims, kurios per tą laikotarpį pateikė prašymus ir nurodė konkrečias priežastis, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

                     (22)

                     Pastabų pateikė Europos biodyzelino taryba (angl. European Biodiesel Board, EBB), penki Indonezijos eksportuojantys gamintojai ir Indonezijos valdžios institucijos.

               2.   BENDROJO TEISMO SPRENDIMŲ VYKDYMAS IR PPO IŠVADŲ LAIKYMASIS

                     (23)

                     Komisija turi galimybę ištaisyti galutinio reglamento aspektus, dėl kurių jis buvo panaikintas, ir nekeisti tų vertinimo dalių, kurioms sprendimai nedaro poveikio (17).

                     (24)

                     Pranešime nurodyta, kad Komisija, atsižvelgdama į PPO kolegijų ir Apeliacinio komiteto išvadas, padarytas dėl Argentinos ir dėl Indonezijos, taip pat dar kartą įvertino galutines pradinio tyrimo išvadas. Komisija nusprendė tas išvadas taikyti visiems Argentinos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams. Atliekant pakartotinį vertinimą remtasi per pradinį tyrimą ir peržiūrą surinkta informacija ir paskelbus pranešimą iš suinteresuotųjų šalių gauta informacija.

                     (25)

                     Vienas Indonezijos eksportuojantis gamintojas, bendrovė „Wilmar“, prieš ir po faktų atskleidimo tvirtino, kad atnaujinti tyrimą dėl bendrovės „Wilmar“ nėra teisinio pagrindo, nes galutinį reglamentą tiek, kiek jis taikytas bendrovei, Bendrasis Teismas visiškai panaikino. Tačiau SESV 266 straipsnyje nustatyta, kad institucija, kurios aktas paskelbtas negaliojančiu, privalo imtis būtinų priemonių Teisingumo Teismo sprendimui įvykdyti. ES taip pat privalo užtikrinti iš Indonezijos importuojamam biodyzelinui taikomų antidempingo priemonių atitiktį rekomendacijoms ir sprendimams, išdėstytiems PPO ataskaitose. Kad galėtų išnagrinėti, kokių priemonių reikėtų imtis Teisingumo Teismo ir PPO sprendimams įvykdyti, tyrimą abiejų šalių ir visų nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų atžvilgiu reikėjo atnaujinti nuo to momento, kai nustatytas pažeidimas. Tai, ar priemonė panaikinta visa ar iš dalies, neturi reikšmės nustatant, ar Komisija privalo pakartotinai ištirti visus tyrimo, vykdyto iki panaikintos priemonės, aspektus. Todėl Komisija šį argumentą atmetė.

                     (26)

                     Atliekant pradinį dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2011 m. liepos 1 d. – 2012 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Atliekant žalai įvertinti svarbių rodiklių tyrimą, nagrinėti laikotarpio nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenys.

               3.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

                     (27)

                     Nagrinėjamasis produktas yra Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92, 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (toliau – nagrinėjamasis produktas, kuris paprastai vadinamas biodyzelinu).

                     (28)

                     Nei Teisingumo Teismo sprendimai, nei ataskaitos nedaro poveikio galutinio reglamento 16–27 konstatuojamosiose dalyse išdėstytoms išvadoms dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto.

               4.   NORMALIOSIOS VERTĖS NUSTATYMAS IR DEMPINGO SKIRTUMŲ APSKAIČIAVIMAS

                     (29)

                     Komisija dar kartą įvertino pradinio tyrimo išvadas dėl sąnaudų koregavimo, pelno ribos ir skaičiavimo dubliavimo.

               4.1.   Sąnaudų koregavimas

                     (30)

                     Ir Bendrojo Teismo sprendimai, ir 8 konstatuojamojoje dalyje nurodytos PPO išvados yra susijusios su sąnaudų koregavimu, kurį ES institucijos atliko galutiniame reglamente.

                     (31)

                     Kaip minėta galutinio reglamento 28 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad turėjo būti apskaičiuota normalioji vertė, nes pardavimas vidaus rinkoje nebuvo laikomas vykdomu įprastomis prekybos sąlygomis. Ši išvada nebuvo užginčyta ir lieka galioti. Per peržiūrą nė viena suinteresuotoji šalis šios išvados taip pat neginčijo.

                     (32)

                     Galutinio reglamento 29–34 konstatuojamosiose dalyse Komisija nurodė, kad dėl Indonezijos nustatytų eksporto mokesčių pagrindinėms žaliavoms (nerafinuotam alyvpalmių aliejui Indonezijoje ir sojų aliejui bei sojos pupelėms Argentinoje) ir gatavam produktui (biodyzelinui) skirtumo buvo smukdomos Indonezijos ir Argentinos vidaus rinkos kainos, tad apskaičiuojant normaliąją vertę į tai reikėtų atsižvelgti.

                     (33)

                     Todėl apskaičiuodama normaliąją vertę Komisija pakeitė eksportuojančių gamintojų įrašuose nurodytas pagrindinių žaliavų sąnaudas nagrinėjamųjų šalių susijusių institucijų paskelbtomis referencinėmis kainomis.

                     (34)

                     Komisija savo išvadas pradinio tyrimo metu grindė ir ADS 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunkčio išaiškinimu, kad tyrimą atliekanti institucija gali atsisakyti naudoti eksportuojančių gamintojų įrašus, jei ji nustato, kad tie įrašai arba i) neatitinka bendrųjų apskaitos principų, arba ii) tinkamai neatspindi su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusių sąnaudų (galutinio reglamento 42 ir 72 konstatuojamosios dalys).

                     (35)

                     Ir ataskaitose dėl Argentinos, ir ataskaitoje dėl Indonezijos kolegija ir Apeliacinis komitetas laikosi nuomonės, kad Komisija pagal 2 straipsnio 2 dalies 1 punkto 1 papunktį nenurodė pakankamo teisinio pagrindo, kad galėtų daryti išvadą, jog Indonezijos ir Argentinos gamintojų įrašai tinkamai neatspindi su biodyzelino gamyba ir pardavimu susijusių sąnaudų arba kad apskaičiuojant biodyzelino normaliąją vertę neatsižvelgta į tuose įrašuose nurodytas atitinkamas sąnaudas.

                     (36)

                     Atsižvelgdama į ataskaitas dėl Argentinos, Komisija perskaičiavo Argentinos eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę pagal laikinojo reglamento (18) 40–49 konstatuojamosiose dalyse paaiškintą Argentinos atveju taikytiną metodiką. Kaip paaiškinta 11 ir 12 konstatuojamosiose dalyse, Komisija iš pradžių taip pat perskaičiavo Indonezijos eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę pagal laikinojo reglamento (18) 60–65 konstatuojamosiose dalyse paaiškintą Indonezijos atveju taikytiną metodiką. Dabar Komisija šią metodiką dar kartą pritaikė abiem šalims.

                     (37)

                     Teikdama informaciją atnaujinus šią bylą Europos biodyzelino taryba tvirtino, kad ataskaitos nekliudo Komisijai apskaičiuojant normaliąją vertę koreguoti žaliavų sąnaudų, jei tai tinkamai paaiškinama. Tas pats argumentas teiktas per peržiūrą, vykdytą parengus ataskaitas dėl Argentinos. Komisija jį atmetė, nes pritarimas neatitiktų ataskaitose išdėstytų išvadų, kaip paaiškinta pakeitimų reglamento 43–53 konstatuojamosiose dalyse. Kadangi parengus ataskaitą dėl Indonezijos paaiškinimas tebegaliojo, Komisija ir toliau nesutiko su tuo argumentu.

                     (38)

                     Dėl laikinojo reglamento 44 ir 64 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių pardavimas nė vienos šalies vidaus rinkoje nebuvo laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis, o panašaus produkto normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. Tai padaryta prie pakoreguotų gamybos sąnaudų per tiriamąjį laikotarpį pridėjus patirtas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PBA) ir pagrįstą pelno dydį.

                     (39)

                     Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 46 ir 65 konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikėsi nuomonės, kad pelno sumos negalima grįsti faktiniais atrinktų Indonezijos bendrovių duomenimis. Todėl pelno suma, naudota apskaičiuojant normaliąją vertę, buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą remiantis pagrįsta pelno suma, kurios galėtų tikėtis šio tipo nauja, inovatyvi ir kapitalui imli pramonė veikdama įprastomis konkurencijos sąlygomis laisvoje ir atviroje rinkoje, t. y. 15 % nuo apyvartos.

                     (40)

                     PPO bylose dėl Argentinos ir Indonezijos 15 % pelno sumą abi šalys ginčijo tvirtindamos, kad tokia pelno suma nebuvo nustatyta „pagrįstu metodu“, kaip to reikalaujama ADS 2 straipsnio 2 dalies 2 punkto iii papunktyje. Abiejose bylose PPO sprendimus priimančios institucijos padarė išvadą, kad šiuo atžvilgiu ES veiksmai neprieštaravo ADS. Todėl apskaičiuojant normaliąją vertę ir toliau remiamasi 15 % pelno suma.

                     (41)

                     Viena Indonezijos eksportuojanti gamintoja, bendrovė „PT Cermerlang Energi Perkasa“, teikdama informaciją tvirtino, kad atlikdama skaičiavimus Komisija turėtų vadovautis atrinktų gamintojų duomenimis arba jokiu būdu neturėtų savaime remtis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu. Po faktų atskleidimo ji pakartojo tvirtinimą. Tačiau, kaip paaiškinta 40 konstatuojamojoje dalyje, PPO sprendimus priimančios institucijos ataskaitose jau padarė išvadą, jog tai, kad Komisija remiasi tuo straipsniu ir jį taiko, PPO taisyklėms neprieštarauja. Todėl Komisija pateiktą argumentą atmetė.

               4.2.   Pelno riba

                     (42)

                     Nors PPO kolegija patvirtino ES pagal ADS 2 straipsnio 2 dalies 2 punkto iii papunktį apskaičiuotą pelno sumą, ataskaitoje dėl Indonezijos PPO kolegija padarė išvadą, kad tais atvejais, kai valdžios institucija pelną apskaičiuoja remdamasi bet kuriuo kitu pagrįstu pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte nurodytu metodu, pagal ADS reikalaujama užtikrinti, kad tas pelnas neviršytų pelno, kurį toje šalyje už tos pačios bendrosios produktų kategorijos produktus paprastai gauna kiti eksportuotojai. PPO kolegijos nuomone, ES nenustatė tokios pelno ribos.

                     (43)

                     Kad galėtų nustatyti pelno ribą, kaip to reikalaujama ADS 2 straipsnio 2 dalies 2 punkto iii papunktyje, ES turėjo nustatyti, kurios bendrovės gamina produktus, kuriuos būtų galima priskirti prie tos pačios bendrosios produktų kategorijos kaip biodyzelinas.

                     (44)

                     Ataskaitos dėl Indonezijos 7.62 punkte kolegija pažymėjo: „ADS 2 straipsnio 2 dalies 2 punkto iii papunktyje nėra konkretaus reikalavimo dėl to, kaip tyrimą atliekanti institucija apskaičiuodama „paprastai gaunamą pelną“ turi nustatyti, kurie produktai patenka į tą pačią bendrąją produktų kategoriją“. Sutinkame su Europos Sąjunga, kad įpareigojimo tos pačios bendrosios produktų kategorijos aprėptį aiškinti plačiąja prasme nėra“. 7.63 punkte kolegija pridūrė: „mūsų nuomone, apdairi ir objektyvi valdžios institucija gali daryti išvadą, kad ta pati bendroji produktų kategorija yra siauresnė kategorija“.

                     (45)

                     Remdamasi ataskaitoje dėl Indonezijos padaryta išvada, Komisija dar kartą išnagrinėjo turimus Argentinos ir Indonezijos duomenis, kuriuos galima naudoti pelno ribai nustatyti. Ji laikėsi pozicijos, kad turi du duomenų rinkinius, kuriuos būtų galima priskirti tai pačiai bendrajai produktų kategorijai.

                     (46)

                     Pirmojo rinkinio duomenis pateikė per pradinį tyrimą atrinktos bendrovės. ADS 2 straipsnio 2 dalies 2 punkte nurodyta, kad „tiriamojo eksportuotojo arba gamintojo“ pelno sumos riba nustatoma pagal 2 straipsnio 2 dalies 2 punkto iii papunktį ir yra lygi pelnui, kurį paprastai gauna „kiti eksportuotojai arba gamintojai parduodami tos pačios bendrosios produktų kategorijos produktus“. Sąvoką „ta pati bendroji produktų kategorija“ pagal šį straipsnį aiškinant siauriausia prasme, ji apsiribotų vienu ir tuo pačiu produktu, t. y. biodyzelinu. Duomenis, kurių reikia pelno ribai apskaičiuoti pagal Indonezijos ir Argentinos biodyzelino gamintojų gaunamą pelną, Komisija jau turi, nes atrinktos bendrovės juos pateikė Komisijai per pradinį tyrimą.

                     (47)

                     Tai, kad atrinktų bendrovių faktiškai gautu pelnu nebuvo vadovautasi kiekvienam tų gamintojų pelno dydžiui nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, Komisijai netrukdo šiuos duomenis naudoti pagal 2 straipsnio 6 dalies c punktą pelno ribai nustatyti. Iš to, kaip suformuluota ataskaitos dėl Indonezijos 7.65 punkte pateikta kolegijos pastaba, matyti, kad kolegija nesutinka su argumentu, jog ADS 2 straipsnio 2 dalies 2 punkto iii papunktyje vartojama sąvoka „paprastai gaunamas pelnas“ reiškia, kad tyrimą atliekanti institucija gali nepaisyti už pardavimus, pripažintus neatitinkančiais komercinės praktikos, gauto pelno. Viena Indonezijos eksportuojanti gamintoja, bendrovė „PT Cermerlang Energi Perkasa“, teikdama informaciją irgi nurodė, kad, remiantis ataskaita dėl Indonezijos, apskaičiuodama pelno ribą Komisija negali nepaisyti pelno, susijusio su biodyzelino pardavimu Indonezijos vidaus rinkoje, motyvuodama tuo, kad tas pelnas nėra laikomas gautu įprastomis prekybos sąlygomis.

                     (48)

                     Vadovaudamasi tokiu produktų (biodyzelino) kategorijos aiškinimu siaurąja prasme ir remdamasi kitų tiriamųjų gamintojų gaunamu pelnu, Komisija apskaičiavo konkretaus gamintojo pelno ribą. Pavyzdžiui, norėdama apskaičiuoti Indonezijos gamintojo „Wilmar“ pelno sumą, rėmėsi kitų tirtų ir tikrintų Indonezijos gamintojų, t. y. „P.T. Ciliandra“, „P.T. Musim Mas“ ir „P.T. Pelita“, pelno svertiniu vidurkiu. Apskaičiuodama „P.T. Ciliandra“ pelno sumą, rėmėsi „Wilmar“, „P.T. Musim Mas“ ir „P.T. Pelita“ pelno svertiniu vidurkiu. Pagal tokią pačią metodiką apskaičiuota tirtų ir tikrintų Argentinos gamintojų pelno riba.

                     (49)

                     Antrąjį duomenų rinkinį sudaro kitų (ne tiriamųjų) gamintojų per pradinį tyrimą Komisijai pateikti duomenys. Vienas iš tiriamųjų Indonezijos gamintojų tuo metu pateikė susijusios bendrovės duomenis apie biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišinių pardavimus, taip pat apie dyzelinių degalų ir laivų mazuto (toliau – kiti degalai) pardavimus. Nurodyta, kad su šiais pardavimais susijusio pelno dydis yra 10,2 %. Jei šis pelno dydis būtų naudojamas kaip pelno riba, visoms Indonezijos bendrovėms būtų nustatyta, kad dempingo skirtumo nėra arba jis yra de minimis dydžio. Tačiau šie nepatikrinti duomenys pateikti tik apie vieną Indonezijos gamintoją, o apie kitus gamintojus – nei Indonezijos, nei Argentinos – Komisija panašių duomenų negavo. Kadangi dėl tos priežasties turimų duomenų neįmanoma nuosekliai taikyti abiem šalims, Komisija padarė išvadą, jog nustatant pelno ribą būtų netikslinga naudotis vienos šalies vieno gamintojo duomenimis. Be to, per laikotarpį nuo tyrimo atnaujinimo Komisija negalėjo patikrinti pateiktų duomenų ir pagal juos atliktų skaičiavimų tikslumo. Bet kuriuo atveju, kadangi, kaip nustatyta 62 konstatuojamojoje dalyje, dempingo dydis visai šaliai yra de minimis ir atitinkamai tyrimas visų bendrovių atžvilgiu yra baigtas, Komisija nemano, kad pelno ribai apskaičiuoti reikėtų naudoti pateiktus nepatikrintus pelno iš biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišinių pardavimo duomenis. Vietoje to Komisija manė, kad būtų tikslingiau remtis per pradinį tyrimą pateiktais ir patikrintais duomenimis.

                     (50)

                     Du Indonezijos eksportuojantys gamintojai, „Wilmar“ ir „PT Pelita Agung Agrindustri“, ir Indonezijos valdžios institucijos tvirtino, kad Komisijos diskrecija pasirenkant duomenis, pagal kuriuos bus nustatyta pelno riba, yra apribota ataskaitoje dėl Indonezijos išdėstytomis PPO kolegijos išvadomis. Po faktų atskleidimo „Wilmar“ pakartojo tą punktą. Pasak tų suinteresuotųjų šalių, Komisija privalo remtis pelno iš biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišinių pardavimo suma arba pelno iš dyzelinio kuro ir laivų mazuto pardavimo suma. Tačiau pagal jokią ataskaitos dėl Indonezijos nuostatą Komisijai nėra draudžiama naudotis kitais turimais duomenimis. 7.70 punkte kolegija nurodo, kad „ES institucijos galėjo atsižvelgti į šiuos pardavimus pelno ribai nustatyti“, o 7.72 punkte nurodo, kad „nustatydamos pelno ribą ES institucijos turėjo atsižvelgti į [[***]] dyzelinio kuro ir laivų mazuto pardavimus“. Iš to, kad kolegija ataskaitoje dėl Indonezijos vartojo žodžius „galėjo“ ir „turėjo“, matyti, kad, kolegijos nuomone, Komisija turėjo apsvarstyti, ar šiuos duomenis galima naudoti pelno ribai nustatyti, o ne remdamasi neteisingu žodžių junginio „įprastai gaunamas pelnas“ aiškinimu tos informacijos visai nenagrinėti. Dabar 49 konstatuojamojoje dalyje šie pardavimai išnagrinėti ir padaryta išvada, kad būtent šiais pardavimais remtis nėra nei tikslinga, nei būtina.

                     (51)

                     Teikdama informaciją EBB pateikė alternatyvų duomenų rinkinį, kuriuo Komisija galėtų naudotis pelno ribai apskaičiuoti. Šie duomenys yra susiję su trimis bendrovėmis, kurios tiriamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto negamino ar nepardavė vienoje iš tiriamųjų šalių. Išnagrinėjus viešai prieinamą informaciją ir informaciją, kurią pateikė du Indonezijos eksportuojantys gamintojai, paaiškėjo, kad visos trys bendrovės įsteigtos ne Indonezijoje, o Malaizijoje ir Singapūre. Europos biodyzelino tarybos pateikti duomenys yra suminiai metinių ataskaitų duomenys ir (arba) atitinkamų bendrovių paskelbti duomenys apie pelno dydį (gali būti, kad jie yra susiję su įvairiais produktais ir susijusiomis bendrovėmis).

                     (52)

                     Komisija nesutiko, kad šiuos duomenis tikslinga naudoti pelno ribai nustatyti. Pagrindiniai šių bendrovių produktai yra alyvpalmių aliejus ir kiti produktai, pavyzdžiui, sočiosios rūgštys, glicerinas, trąšos, cukrus ir melasa, stearinas, kakavos sviestas ar oleino cheminės medžiagos. Kai kurios bendrovės taip pat teikia nesusijusias, pavyzdžiui, gyvenamosios paskirties turto valdymo, iždo valdymo arba geležinkelių techninės priežiūros, paslaugas. Šių bendrovių produktų negalima priskirti tai pačiai bendrajai produktų kategorijai kaip nagrinėjamasis produktas, tai yra, biodyzelinui. Tai ypač taikytina alyvpalmių aliejui, nes jis yra pagrindinė žaliava biodyzelinui gaminti. Komisijos nuomone, šį produktą įtraukus į tą pačią bendrąją produktų kategoriją kaip biodyzelinas, kategorijos aiškinimas būtų pernelyg platus. Todėl Komisija atmetė galimybę naudoti pasiūlytus duomenis.

                     (53)

                     Neseniai užbaigtame antidempingo tyrime dėl biodyzelino importo iš Indonezijos į Jungtines Amerikos Valstijas, Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijos apskaičiavo 6,15 % pelno dydį (19). Komisija išnagrinėjo, ar šį dydį būtų galima naudoti kaip pelno ribą. Tačiau kadangi šis dydis paimtas iš Vokietijoje įsteigto gamintojo finansinių ataskaitų, ji to dydžio taip pat negalėjo naudoti.

                     (54)

                     Apibendrinant pažymėtina, kad pagal 46–48 konstatuojamosiose dalyse nurodytą metodiką vadovaujamasi ADS 2 straipsnio 2 dalies 2 punkto iii punkto logika, naudojami Komisijai žinomi, į bylą įtraukti duomenys ir nereikalaujama atlikti papildomo tyrimo. Todėl laikoma, kad šioje byloje tokia metodika yra tinkamiausia.

                     (55)

                     Pritaikius šią metodiką gauti toliau išdėstyti rezultatai. Visų atitinkamų Argentinos gamintojų faktinis pelno dydis, kuris, kaip paaiškinta 39–40 konstatuojamosiose dalyse, buvo naudotas per pradinį tyrimą, viršijo 15 %. Todėl apskaičiavus bet kurių iš tų pelno dydžių svertinį vidurkį, pelno riba taip pat visada būtų didesnė negu 15 %. Vadinasi, per pradinį tyrimą nustatytas 15 % pelno dydis yra mažesnis už individualias pelno ribas, tad būtent šį pelno dydį reikia naudoti apskaičiuojant dempingo skirtumus.

                     (56)

                     Tiriamųjų Indonezijos gamintojų, išskyrus vieną bendrovę, faktinis pelno dydis taip pat buvo didesnis negu 15 % Kadangi individualioms pelno riboms apskaičiuoti yra naudojamas svertinis vidurkis, pagal mažesnį negu 15 % pelno dydį apskaičiuotos kai kurių gamintojų pelno ribos yra mažesnės negu 15 %, todėl kai kuriuos dempingo skirtumams apskaičiuoti naudojamus pelno dydžius reikia sumažinti. Vienos bendrovės pelno riba buvo didesnė negu 15 %, vadinasi, toliau naudotinas 15 % pelno dydis. Kitų trijų bendrovių pelno ribos mažesnės negu 15 %, vadinasi, normaliajai vertei apskaičiuoti naudojami pelno dydžiai negali viršyti tos ribos. Pritaikius metodiką, gauti tokie rezultatai:

                        1 lentelė

                                 Bendrovė

                                 Pelno dydis

                                 „P.T. Ciliandra Perkasa“, Džakarta

                                 15 %

                                 „P.T. Musim Mas“, Medanas

                                 12,87 %

                                 „P.T. Pelita Agung Agrindustri“, Medanas

                                 14,42 %

                                 „PT Wilmar Bioenergi Indonesia“, Medanas „P.T. Wilmar Nabati Indonesia“, Medanas

                                 14,42 %

               4.3.   Skaičiavimo dubliavimas

                     (57)

                     Ataskaitoje dėl Indonezijos kolegija padarė išvadą, kad vienos Indonezijos eksportuojančios gamintojos, bendrovės „P.T. Musim Mas“, eksporto kainą ES apskaičiavo ne pagal kainą, už kurią importuojamas bendrovės „P.T. Musim Mas“ pagamintas biodyzelinas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Europos Sąjungoje, kaip to reikalaujama ADS 2 straipsnio 3 dalyje.

                     (58)

                     Laikantis privalomų ES biodyzelino maišymo tikslų tam tikrą biodyzeliną (iš palmių riebalų rūgščių distiliato pagamintą biodyzeliną) galima įskaičiuoti dukart. Dėl to, kad pasiektų privalomus ES biodyzelino maišymo tikslus, ES maišytojai šios rūšies biodyzelino turi naudoti perpus mažiau. Kadangi dėl to šios rūšies biodyzelinas vartotojams yra vertingesnis, tokio biodyzelino gamintojas gali nustatyti klientui priemoką. Šiuo konkrečiu atveju skaičiavimo dubliavimas susijęs su tam tikru bendrovės „P.T. Musim Mas“ klientams Italijoje eksportuojamu biodyzelinu. Per pradinį tyrimą apskaičiuodama biodyzelino eksporto kainą ES į šią priemoką neatsižvelgė.

                     (59)

                     Remdamasi PPO išvada, kad ES elgėsi neteisingai neatsižvelgdama į klientų Italijoje sumokėtą priemoką, Komisija dar kartą įvertino savo skaičiavimus ir atitinkamai pakoregavo „P.T. Musim Mas“ eksporto kainą.

               4.4.   Perskaičiuoti dempingo skirtumai

                     (60)

                     Patikslintos muito normos, taikomos visiems Indonezijos ir Argentinos eksportuotojams, atsižvelgiant į ES Bendrojo Teismo sprendimus ir PPO ataskaitose dėl Indonezijos ir Argentinos pateiktas išvadas ir rekomendacijas, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

                        2 lentelė

                                 Šalis

                                 Bendrovė

                                 Dempingo skirtumas

                                 Indonezija

                                 „P.T. Ciliandra Perkasa“, Džakarta

                                 – 4,0 %

                                 „P.T. Musim Mas“, Medanas

                                 – 4,7 %

                                 „P.T. Pelita Agung Agrindustri“, Medanas

                                 4,4 %

                                 „PT Wilmar Bioenergi Indonesia“, Medanas „P.T. Wilmar Nabati Indonesia“, Medanas

                                 6,2 %

                                 Argentina

                                 „Louis Dreyfus Commodities S.A.“, Buenos Airės

                                 4,5 %

                                 „Molinos Agro SA“, Buenos Airės „Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A“, Bahia Blanka „Vicentin SAIC“, Aveljaneda

                                 6,6 %

                                 „Aceitera General Deheza SA“, Cheneral Dehesa „Bunge Argentina SA“, Buenos Airės

                                 8,1 %

                     (61)

                     Atsižvelgdama į tai, kad dviejų iš keturių atrinktų Indonezijos bendrovių dempingo skirtumai yra neigiami, Komisija patikrino, ar visos šalies dempingo skirtumų svertinis vidurkis, atsižvelgiant į neigiamus skirtumus, viršijo pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nustatytą de minimis ribą.

                     (62)

                     Indonezijos atrinktų bendrovių vykdomo dempingo suma, išreikšta atrinktų bendrovių eksporto CIF vertės procentine dalimi, sudarė 1,6 %, tai yra, buvo mažesnė už 2 % de minimis ribą.

                     (63)

                     Atsižvelgiant į visos šalies de minimis dempingo skirtumą, tyrimą dėl biodyzelino importo iš Indonezijos reikėtų baigti nenustatant jokių priemonių.

               5.   REMIANTIS ATASKAITOMIS PATIKSLINTOS IŠVADOS DĖL ŽALOS

                     (64)

                     Ataskaitose dėl Argentinos, inter alia, nustatyta, kad tirdama importo dempingo kaina poveikį vidaus pramonei, būtent gamybos pajėgumams ir pajėgumų naudojimui, ES veikė nesilaikydama ADS 3 straipsnio 1 ir 4 dalių nuostatų.

                     (65)

                     Pakeitimų reglamente, priimtame paskelbus ataskaitas dėl Argentinos, šis klausimas aptartas 87–123 konstatuojamosiose dalyse (20). Nei Bendrojo Teismo sprendimuose, nei ataskaitoje dėl Indonezijos nėra jokių išvadų, kuriomis remiantis šią analizę reikėtų įvertinti pakartotinai, todėl analizė tebegalioja.

                     (66)

                     Per pradinį tyrimą laikytasi nuomonės, jog importo iš Argentinos ir Indonezijos vertinimą yra tikslinga atlikti bendrai, nes tuo metu buvo tenkinamos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytos sąlygos. Todėl išvados dėl žalos ir priežastinio ryšio buvo pagrįstos suminiu biodyzelino importo iš abiejų šalių poveikiu. Tačiau šios sąlygos nebetenkinamos, nes buvo nustatyta, kad Indonezijos atveju visos šalies dempingo lygis yra mažesnis už 2 % de minimis ribą.

                     (67)

                     Todėl reikia nustatyti, ar, atlikus priežastinio ryšio analizę apsiribojant biodyzelino importu dempingo kaina iš Argentinos, būtų padaryta išvada, kad tarp importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos žalos egzistuoja priežastinis ryšys.

               5.1.   Išvada dėl žalos

                     (68)

                     Kalbant apie Argentiną, metodikai, kuria remiantis galutiniame reglamente atlikta žalos analizė, nei Teismo sprendimai, nei ataskaita dėl Indonezijos poveikio nepadarė. Todėl atitinkamos galutinio reglamento išvados tebegalioja.

                     (69)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamyba siekė 9 052 871 t, o biodyzelino suvartojimas Sąjungoje padidėjo 5 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš Argentinos padidėjo iš viso 41 %, o rinkos dalis per tą patį laikotarpį – nuo 7,7 iki 10,8 %. Nors biodyzelino iš Argentinos importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo, jos vis tiek išliko mažesnės už to paties laikotarpio Sąjungos pramonės taikytas kainas. Skirtumas tarp Argentinos ir Sąjungos kainų, išreikštas Sąjungos pramonės ex works kainos svertinio vidurkio procentine dalimi, tai yra, priverstinio kainų mažinimo skirtumas, svyravo nuo 4,5 iki 9,1 %. Nors Sąjungos pramonės pelningumas 2009 m. buvo 3,5 %, vėliau jis virto nuostoliais ir per pradinį tiriamąjį laikotarpį (2011 m. liepos 1 d. – 2012 m. birželio 30 d.) pasiekė – 3,5 %.

                     (70)

                     Iš galutiniame reglamente atliktos analizės matyti, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Nors vartojimas padidėjo, Sąjungos pramonė prarado rinkos ir pelno dalį. Tuo pačiu metu importui tenkanti rinkos dalis padidėjo ir dėl to buvo priverstinai mažinamos Sąjungos gamintojų kainos.

               5.2.   Peržiūrėtos išvados dėl priežastinio ryšio

                     (71)

                     Kaip paaiškinta 5.1 punkte, padaryta išvada, kad tiriamuoju laikotarpiu visas importas iš Argentinos į Sąjungą vykdytas dempingo kaina. Iš galutiniame reglamente padarytų išvadų taip pat matyti, kad importo už mažą dempingo kainą apimtis reikšmingai išaugo (per nagrinėjamąjį laikotarpį – 41 %), dėl to iki nagrinėjamojo laikotarpio pabaigos rinkos dalis padidėjo 3 procentiniais punktais.

                     (72)

                     Nepaisant 5 % padidėjusio suvartojimo, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 5,5 procentinio punkto. Nors vidutinės importo iš Argentinos dempingo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 54 %, jos vis tiek išliko daug mažesnės už tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės taikytas kainas. Dėl importo dempingo kaina buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės taikytos kainos – vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas tiriamuoju laikotarpiu buvo 8 %.

                     (73)

                     Kadangi tyrimas dėl Indonezijos baigtas, kaip paaiškinta 60–63 konstatuojamosiose dalyse, importą iš Indonezijos reikia įvertinti atskirai, kaip dar vieną veiksnį, dėl kurio galėjo kilti žala.

                     (74)

                     Išnagrinėjus importo iš trečiųjų šalių (įskaitant Indoneziją) skaičius, gauti tokie rezultatai:

                        3 lentelė

                                 2009 m.

                                 2010 m.

                                 2011 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 ES gamintojų pardavimas

                                 Pardavimo apimtis (tonomis)

                                 9 454 786

                                 9 607 731

                                 8 488 073

                                 9 294 137

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    102

                                    90

                                    98

                                 Rinkos dalis

                                 84,7 %

                                 83,3 %

                                 76,1 %

                                 79,2 %

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    98

                                    90

                                    94

                                 Importas iš Argentinos

                                 Iš viso importuota (tonomis)

                                 853 589

                                 1 179 285

                                 1 422 142

                                 1 263 230

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    138

                                    167

                                    148

                                 Rinkos dalis

                                 7,7 %

                                 10,2 %

                                 12,7 %

                                 10,8 %

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    135

                                    167

                                    141

                                 Importas iš Indonezijos

                                 Iš viso importuota (tonomis)

                                 157 915

                                 495 169

                                 1 087 518

                                 995 663

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    314

                                    689

                                    631

                                 Rinkos dalis

                                 1,4 %

                                 4,3 %

                                 9,7 %

                                 8,5 %

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    303

                                    689

                                    600

                                 Kitos trečiosios šalys

                                 Iš viso importuota (tonomis)

                                 699 541

                                 256 327

                                 161 973

                                 175 370

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    37

                                    23

                                    25

                                 Rinkos dalis

                                 6,3 %

                                 2,2 %

                                 1,5 %

                                 1,5 %

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    35

                                    23

                                    24

                     (75)

                     2009 m. nustačius priemones importui iš Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) ir 2010 m. pradėjus vengimo tyrimą dėl importo iš Kanados, importas iš JAV, Norvegijos ir Pietų Korėjos labai sumažėjo. Kita vertus, importo iš Indonezijos dalis padidėjo nuo 1,4 iki 8,5 %, tad per nagrinėjamąjį laikotarpį jis padidėjo 500 %. Tuo pačiu metu Sąjungos pramonės užimama rinkos dalis sumažėjo nuo 84,7 iki 79,2 %.

                     (76)

                     Taigi nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Indonezijos padidėjo daugiau negu penkiskart, o Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo. Panagrinėjus atidžiau matyti, kad 2010 m. importo iš Indonezijos pardavimo apimtis padidėjo 214 %. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimtis tais pačiais metais padidėjo 2 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis stipriai smuktelėjo tik kitais metais. Tuo pačiu laikotarpiu, 2010–2011 m., importas iš Indonezijos padidėjo 119 %.

                        4 lentelė

                                 Kaina už toną (EUR)

                                 2009 m.

                                 2010 m.

                                 2011 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 ES

                                 797

                                 845

                                 1 096

                                 1 097

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    106

                                    137

                                    138

                                 Argentina

                                 629

                                 730

                                 964

                                 967

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    116

                                    153

                                    154

                                 Indonezija

                                 597

                                 725

                                 864

                                 863

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    121

                                    145

                                    145

                                 Kitos trečiosios šalys (išskyrus Indoneziją)

                                 527

                                 739

                                 1 037

                                 1 061

                                    Indeksas (2009 m. = 100)

                                    100

                                    140

                                    197

                                    201

                     (77)

                     Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Indonezijos vidutinės kainos buvo daug mažesnės už Sąjungos pramonės ir importo iš Argentinos kainas. Tačiau kadangi tarp produktų iš Indonezijos ir Sąjungos rinkos produktų yra tam tikrų skirtumų, šią eksporto kainą reikia pakoreguoti pagal abiejų rūšių produktų konkurencinį santykį.

                     (78)

                     Laikinojo reglamento 93–97 konstatuojamosiose dalyse Komisija pakoregavo kainą, atsižvelgdama į biodyzelino, kurio ribinė filtruojamumo temperatūra (RFT) yra 13 (Indonezijos kokybė), ir biodyzelino, kurio RFT yra 0 (ES kokybė), pardavimo Sąjungos rinkoje kainų skirtumą. NET ir pakoregavus kainą, dėl Indonezijos eksporto kainų Sąjungos kainos vis tiek buvo priverstinai mažinamos 4 %.

                     (79)

                     Vis dėlto, kolegija ataskaitos dėl Indonezijos 7.158–7.159 punktuose padarė išvadą, kad šis kainų koregavimas tinkamai neatspindi „sudėtingo konkurencinio santykio“ tarp iš Indonezijos importuojamo biodyzelino ir Sąjungos pramonės parduodamo mišinio. Kolegija nepateikė daugiau tikslių gairių dėl šio santykio įvertinimo metodikos.

                     (80)

                     Komisija pažymėjo, kad yra labai daug galimybių maišyti įvairių rūšių biodyzeliną su Indonezijos kilmės biodyzelinu ir gauti panašų ES produktą. Todėl skaičiuoti tiriamojo laikotarpio įvairių rūšių biodyzelino mišinių kainų duomenis nėra tikslinga. Be to, Europos biodyzelino gamintojai mano, kad pradinis kainos koregavimas, kurį atliekant apskaičiuotas 4 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas, tinkamai atspindi konkurencinį santykį. Galiausiai pažymėtina, kad 7.159 punkte kolegija pati nurodė, kad, atlikus išsamesnę analizę, išvada, jog importas iš Indonezijos Sąjungos pramonės taikomai sumaišyto produkto kainai darė stiprų priverstinio kainų mažinimo poveikį, galbūt vis tiek pasitvirtintų. Taigi Komisija padarė išvadą, kad dėl Indonezijos eksporto ES kainos tiriamuoju laikotarpiu priverstinai sumažintos ne mažiau kaip 4 %.

                     (81)

                     Siekiant nustatyti priežastinį ryšį tarp importo dempingo kaina ir žalos Sąjungos pramonei, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis reikia įrodyti, kad dėl importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, ir kad dėl kitų žinomų veiksnių padaryta žala nebūtų priskirta importui dempingo kaina. Priežastinio ryšio sąvoka aiškinama laikantis PPO principų, vadinasi, reikia nustatyti, kad tarp importo dempingo kaina ir žalos vidaus pramonei egzistuoja tikras ir didelis priežastinis ryšys (21). Galutinio reglamento 189 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada, kad jokių naujų įrodymų, kad kitų atskirai ir bendrai vertintų veiksnių poveikis nebuvo toks, kad dėl jo būtų nutrūkęs importo dempingo kaina iš Argentinos ir Indonezijos kartu ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys, nebuvo pateikta.

                     (82)

                     Tačiau atsižvelgiant į 71–80 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus faktus ir pakoreguotą analizę (reikia analizuoti tik importą iš Argentinos), šią išvadą taip pat teko patikslinti.

                     (83)

                     Tiriamuoju laikotarpiu beveik pusė viso importo į Sąjungą iš Indonezijos vykdyta mažesnėmis negu Sąjungos ir Argentinos kainomis. Dar daugiau – eksponentiškai didėjanti importo iš Indonezijos apimtis ir užimama rinkos dalis buvo reikšmingi Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos veiksniai.

                     (84)

                     Indonezijos eksporto poveikis papildė kitų laikinajame reglamente nurodytų veiksnių (be kita ko, Sąjungos pramonės perteklinių pajėgumų ir sau padarytos žalos) poveikį (laikinojo reglamento 132–140 konstatuojamosios dalys).

                     (85)

                     Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad biodyzelino importo iš Indonezijos į Sąjungą poveikis ir kiti pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodyti veiksniai prie Sąjungos pramonei padarytos žalos prisidėjo tiek, kad negalima nustatyti, jog tarp importo iš Argentinos dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos egzistuoja tikras ir didelis priežastinis ryšys.

                     (86)

                     Po faktų atskleidimo EBB tvirtino, kad dėl kitų veiksnių, be kita ko, Indonezijos importo, padarytos žalos pobūdis nesusilpnina Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir importo iš Argentinos priežastinio ryšio. Be to, ji tvirtino, kad analizuodama Komisija taikė neteisingą standartą, tariamai pagrįstą prielaida, kad importas dempingo kaina iš Argentinos turėjo būti pagrindinė arba vienintelė materialinės žalos priežastis, o ne tik viena iš žalos priežasčių. EBB nuomone, būtų pakakę įrodyti, kad importas iš Argentinos turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonei, ir nelaikyti jo vieninteliu ar svarbiausiu veiksniu, dėl kurio buvo padaryta žala. Atsižvelgiant į tai, kad importo iš Argentinos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu (nuo 2009 m. iki 2012 m. vidurio) buvo didesnė nei importo iš Indonezijos apimtis, ir į tai, kad nustatytas 8 % Argentinos priverstinis kainų mažinimas buvo didesnis už 4 % Indonezijos priverstinį kainų mažinimą, EBB nuomone, importas iš Argentinos akivaizdžiai darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir to pakanka, kad būtų nustatytas importo dempingo kaina iš Argentinos ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

                     (87)

                     Dėl to Komisija pirmiausia pažymi, kad 81 konstatuojamojoje dalyje ji jau paaiškino taikytą teisinį standartą. Toje konstatuojamojoje dalyje neminima nei esminė, nei pagrindinė priežastis per priežastinio ryšio analizę. Teisinis standartas pagrįstas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, pagal kurias reikia įrodyti, kad importas dempingo kaina daro žalą, tačiau taip pat turėtų būti nagrinėjami ir kiti veiksniai siekiant užtikrinti, kad žala, kurią daro tie kiti veiksniai, nebūtų priskiriama importui dempingo kaina. Antra, EBB tvirtinimai, kad tinkamiausia būtų nustatyti, ar importas dempingo kaina darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, nėra teisiškai pagrįsti. Iš tikrųjų tinkamiausias teisinis būdas yra nustatyti, ar buvo tikras ir didelis ryšys tarp importo dempingo kaina iš Argentinos ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos.

                     (88)

                     Komisijos nuomone, byloje surinkti faktai neleidžia jai padaryti tokios išvados. Iš tiesų 2009 m., kai Sąjungos pramonė jau buvo susidūrusi su dideliu importu iš Argentinos ir tik nedidelės apimties importu iš Indonezijos, jos pelningumas siekė 3,5 %. Kai importas iš Indonezijos gerokai padidėjo, pelningumas tapo neigiamas ir pradiniu tiriamuoju laikotarpiu pasiekė – 2,5 %. Dėl to svarbu pažymėti, kad importas iš Indonezijos tuo laikotarpiu padidėjo daug daugiau nei importas iš Argentinos (žr. 3 lentelę). Todėl Komisija mano, kad, kliaudamasi tik importo iš Indonezijos priverstinio kainų mažinimo skirtumo (pakoreguoto atsižvelgiant į kokybinius skirtumus) ir importo iš Argentinos priverstinio kainų mažinimo skirtumo palyginimu, EBB visiškai ir tinkamai neparodė, kokį poveikį kiekvienos eksportuojančios šalies eksportas darė Sąjungos pramonės padėčiai, visų pirma jos pelningumui.

                     (89)

                     Komisija padarė išvadą, kad neįmanoma nustatyti tikro ir didelio priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš Argentinos ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos, nes su šia žala yra susiję ir kiti žinomi veiksniai.

                     (90)

                     Paskelbus Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/1578, viena bendrovė, „COFCO Argentina S.A“, ėmė tvirtinti, kad atitinka visus tris galutinio reglamento 3 straipsnyje išdėstytus naujo eksportuojančio gamintojo kriterijus ir pateikė tai patvirtinančius įrodymus. Komisija išnagrinėjo jos prašymą ir įrodymus. Tačiau atsižvelgiant į atnaujinto tyrimo rezultatus, prašymas neteko pagrindo.

               6.   IŠVADA

                     (91)

                     Tyrimą reikėtų baigti, nes i) Indonezijos dempingo skirtumai yra de minimis ir ii) nebegalima nustatyti, kad tarp importo iš Argentinos dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos egzistuoja tikras ir didelis priežastinis ryšys, kaip to reikalaujama pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje. Todėl Argentinos ir Indonezijos eksportuojantiems gamintojams, kurie sėkmingai neužginčijo antidempingo priemonių Bendrajame Teisme, tebegaliojančias esamas priemones reikėtų panaikinti. Tad dėl aiškumo ir teisinio tikrumo Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1194/2013 reikėtų panaikinti.

                     (92)

                     Galutiniai antidempingo muitai, sumokėti pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1194/2013 už biodyzelino importą iš Argentinos ir Indonezijos, ir laikinieji muitai, kurie buvo galutinai surinkti pagal minėto reglamento 2 straipsnį, turėtų būti grąžinti arba juos turėtų būti atsisakyta išieškoti visais atvejais, kai jie yra susiję su importuojamu biodyzelinu, kurį eksportui į Sąjungą pardavė bendrovės, sėkmingai užginčijusios minėtą reglamentą teisme, tai yra, Argentinos eksportuojančios gamintojos, bendrovės „Unitec Bio SA“, „Molinos Rio de la Plata SA“, „Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A“, „Vicentin SAIC“, „Aceitera General Deheza SA“, „Bunge Argentina SA“, „Cargill SACI“, „Louis Dreyfus Commodities S.A.“ („LDC Argentina SA“), ir Indonezijos eksportuojančios gamintojos, bendrovės „PT Pelita Agung Agrindustri“, „PT Ciliandra Perkasa“, „PT Wilmar Bioenergi Indonesia“, „PT Wilmar Nabati Indonesia“, „PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas“ („PT Musim Mas“). Dėl muitų grąžinimo ar atsisakymo juos išieškoti reikia kreiptis į nacionalines muitines pagal taikomus muitų teisės aktus.

                     (93)

                     Po faktų atskleidimo „PT Cermerlang Energi Perkasa“ tvirtino, kad teisė į antidempingo muitų grąžinimą ar atsisakymą juos išieškoti turėtų būti suteikta visoms bendrovėms, kurios mokėjo tokius muitus, o ne tik toms bendrovėms, kurios Teisme sėkmingai užginčijo galutinį reglamentą. Bendrovė taip pat tvirtino, kad ne tik Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, bet ir pakeitimų Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1578 turėtų būti panaikintas.

                     (94)

                     Pirma, Komisija priminė, kad Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2017/1578 Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013 buvo tik iš dalies pakeistas. Kadangi pastarasis reglamentas buvo panaikintas, pakeitimų dokumentas netenka bet kokios teisinės galios. Todėl nereikia aiškiai panaikinti to reglamento. Antra, Bendrojo Teismo paskelbtas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1194/2013 panaikinimas taikomas tik toms bendrovėms, kurios tą reglamentą užginčijo Teisme. Todėl kitoms bendrovėms taikyti antidempingo muitai pagal Sąjungos teisę buvo renkami teisiškai. Dėl to, kad PPO ataskaitoje dėl Indonezijos buvo nustatyta, kad iš Indonezijos importuojamam produktui taikomos antidempingo priemonės turėtų būti suderintos su Sąjungos PPO įsipareigojimais, Komisija susitarė su Indonezija šias išvadas įgyvendinti iki 2018 m. spalio mėn. Pagal PPO sprendimo bendruosius principus toks įgyvendinimas įsigalios tik nuo įgyvendinimo dienos. Todėl Komisija atmetė tvirtinimą, kad taip pat tie muitai turėtų būti grąžinti arba turėtų būti atsisakyta juos išieškoti.

                     (95)

                     Atsižvelgiant į naujausią Teisingumo Teismo praktiką (22), taip pat būtų tikslinga nustatyti delspinigių, mokėtinų galutinių muitų grąžinimo atveju, normą, nes pagal susijusias galiojančias muitų nuostatas tokia palūkanų norma nenumatyta, o taikant nacionalines taisykles atsirastų nepagrįstų iškraipymų tarp ekonominės veiklos vykdytojų priklausomai nuo to, kokią valstybę narę jie pasirinko muitiniam įforminimui atlikti.

               7.   FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

                     (96)

                     Visoms šalims buvo pranešta apie Komisijos nustatytus faktus ir nustatytas terminas pastaboms pateikti.

                     (97)

                     Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis
            Antidempingo tyrimas dėl Argentinos ir Indonezijos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesterių ir (arba) parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek grynų, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodai 1516209821, 1516209829 ir 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodai 1518009121, 1518009129 ir 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kodas 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodai 1518009921, 1518009929 ir 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodai 2710194321, 2710194329 ir 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodai 2710194621, 2710194629 ir 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodai 2710194721, 2710194729 ir 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARIC kodai 3824999210, 3824999212 ir 3824999220), 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (TARIC kodai 3826009011, 3826009019 ir 3826009030) („biodyzelinas“) yra baigiamas.

            2 straipsnis
            Galutiniai antidempingo muitai, sumokėti pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1194/2013 už biodyzelino importą iš Argentinos ir Indonezijos, ir laikinieji muitai, galutinai surinkti pagal to reglamento 2 straipsnį, grąžinami arba juos atsisakoma išieškoti visais atvejais, kai jie susiję su importuojamu biodyzelinu, kurį eksportui į Sąjungą pardavė šios bendrovės:

                        Bendrovė

                        Papildomas TARIC kodas

                           Argentina

                        „Unitec Bio SA“, Buenos Airės

                        C 330

                        „Molinos Agro SA“, Buenos Airės

                        B 784

                        „Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A“, Bahia Blanka

                        B 784

                        „Vicentin SAIC“, Aveljaneda

                        B 784

                        „Aceitera General Deheza SA“, Cheneral Dehesa

                        B 782

                        „Bunge Argentina SA“, Buenos Airės

                        B 782

                        „Cargill SACI“, Buenos Airės

                        C 330

                        „Louis Dreyfus Commodities S.A.“ („LDC Argentina SA“), Buenos Airės

                        B 783

                           Indonezija

                        „PT Pelita Agung Agrindustri“, Medanas

                        B 788

                        „PT Ciliandra Perkasa“, Džakarta

                        B 786

                        „PT Wilmar Bioenergi Indonesia“, Medanas

                        B 789

                        „PT Wilmar Nabati Indonesia“, Medanas

                        B 789

                        „PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas“ („PT Musim Mas“), Medanas

                        B 787

                  Dėl muitų grąžinimo ar atsisakymo juos išieškoti reikia kreiptis į nacionalines muitines pagal taikomus muitų teisės aktus.
            Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos Delspinigių, mokėtinų tuo atveju, kai turi būti grąžinami muitai ir dėl to atsiranda teisė į delspinigių mokėjimą, norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus ją vienu procentiniu punktu.

            3 straipsnis
            Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013 panaikinamas.

            4 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2018 m. spalio 18 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

            (2)  OL L 83, 2015 3 27, p. 6.

            (3)  OL L 141, 2013 5 28, p. 6.

            (4)  2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 315, 2013 11 26, p. 2).

            (5)  2016 m. rugsėjo 15 d. sprendimai PT Musim Mas/Taryba, T-80/14, Unitec Bio SA/Europos Sąjungos Taryba, T-111/14, Molinos Río de la Plata SA ir kt./Europos Sąjungos Taryba, T-112/14 – T-116/14 ir T-119/14, Cargill SACI/Europos Sąjungos Taryba, T-117/14, LDC Argentina SA/Europos Sąjungos Taryba, T-118/14, PT Ciliandra Perkasa/Europos Sąjungos Taryba, T-120/14, PT Pelita Agung Agrindustri/Europos Sąjungos Taryba, T-121/14 (OL C 402, 2016 10 31, p. 28–33).

            (6)  PT Wilmar Bioenergi Indonesia ir PT Wilmar Nabati Indonesia/Europos Sąjungos Taryba, T-139/14 (OL C 392, 2016 10 24, p. 26).

            (7)  Argentinos eksportuojantys gamintojai „Unitec Bio SA“, „Molinos Rio de la Plata SA“, „Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A“, „Vicentin SAIC“, „Aceitera General Deheza SA“, „Bunge Argentina SA“, „Cargill SACI“, „Louis Dreyfus Commodities S.A.“ („LDC Argentina SA“) ir Indonezijos eksportuojantys gamintojai „PT Pelita Agung Agrindustri“, „PT Ciliandra Perkasa“, „PT Wilmar Bioenergi Indonesia“, „PT Wilmar Nabati Indonesia“, „PT Perindustrian dan Perdagangan Musim Semi Mas“ („PT Musim Mas“).

            (8)  Teisingumo Teismo pirmininko 2018 m. vasario 15 d. nutartys sujungtose bylose C-602/16 P ir C-607/16 P – C-609/16 P ir 2018 m. vasario 16 d. nutartys bylose C-603/16 P – C-606/16 P.

            (9)  2016 m. spalio 6 d. PPO apeliacinio komiteto ataskaita AB-2016–4, WT/DS473/AB/R ir 2016 m. kovo 29 d. kolegijos ataskaita WT/DS473/R.

            (10)  2018 m. sausio 25 d. PPO kolegijos ataskaita WT/DS480/R.

            (11)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino inicijavimą, remiantis Pasaulio prekybos organizacijos ginčų sprendimo tarybos patvirtintomis rekomendacijomis ir sprendimais ginče „ES – Antidempingo priemonės biodyzelinui“ (DS473) (OL C 476, 2016 12 20, p. 3).

            (12)  2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/476 dėl priemonių, kurių gali imtis Sąjunga remdamasi PPO ginčų sprendimo tarybos patvirtinta ataskaita antidempingo ir apsaugos nuo subsidijavimo klausimais (OL L 83, 2015 3 27, p. 6).

            (13)  2017 m. rugsėjo 18 d. Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1578, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 239, 2017 9 19, p. 9).

            (14)  Pranešimas dėl 2016 m. rugsėjo 15 d. Bendrojo Teismo sprendimų bylose T-80/14, T-111/14–T-121/14 ir T-139/14 dėl Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, remiantis Pasaulio prekybos organizacijos ginčų sprendimo tarybos patvirtintomis rekomendacijomis ir sprendimais ginčuose DS473 ir DS480 („ES – Antidempingo priemonės biodyzelinui“) (OL C 181, 2018 5 28, p. 5).

            (15)  Sprendimas Industrie des poudres sphériques (IPS)/Taryba, C-458/98 P, [2000] Rink. p. I-08147.

            (16)  Sprendimas Deichmann SE, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, 87 punktas.

            (17)  Sprendimas Industrie des poudres sphériques (IPS)/Taryba, C-458/98 P, [2000] Rink. p. I-08147.

            (18)  OL L 141, 2013 5 28, p. 6.

            (19)  2018 m. vasario 20 d. memorandumas „COST of Production and Constructed Value Calculation Adjustments for the Final Determination – Wilmar Trading Pte. Ltd.“ Jungtinių Amerikos Valstijų komercijos departamento tyrime A-560-830.

            (20)  2017 m. rugsėjo 18 d. Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1578, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 239, 2017 9 19, p. 9).

            (21)  Laikantis PPO sprendimo ginče „ES – Kompensacinės priemonės tam tikram iš Pakistano importuojamam polietileno tereftalatui“, kuriame Apeliacinis komitetas nustatė, kad „pagrindinis priežastinio ryšio analizės pagal SKP susitarimo 15 straipsnio 5 dalį tikslas yra tai, kad tyrimą atliekanti institucija nustatytų, ar tarp subsidijuojamo importo ir žalos vidaus pramonei egzistuoja tikras ir didelis priežasties ir pasekmės ryšys“. Apeliacinio komiteto 2018 m. gegužės 16 d. ataskaitos AB-2017-5, WT/DS486/AB/R, 5.226 punktas.

            (22)  2017 m. sausio 18 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 35–39 punktai.


title: 2018 m. spalio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1564 dėl leidimo naudoti dolomito ir magnezito preparatą kaip visų rūšių gyvūnų, išskyrus pienines karves ir kitus pieninius atrajotojus, nujunkytus paršelius ir penimąsias kiaules, pašarų priedą (Tekstas svarbus EEE.)

text:
19.10.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 262/20

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/1564
         2018 m. spalio 17 d.
         dėl leidimo naudoti dolomito ir magnezito preparatą kaip visų rūšių gyvūnų, išskyrus pienines karves ir kitus pieninius atrajotojus, nujunkytus paršelius ir penimąsias kiaules, pašarų priedą
         (Tekstas svarbus EEE)
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
         kadangi:

                     (1)

                     Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

                     (2)

                     pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti dolomito ir magnezito preparatą. Kartu su prašymu buvo pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

                     (3)

                     prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti dolomito ir magnezito preparatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „technologiniai priedai“;

                     (4)

                     leidimas naudoti dolomito ir magnezito preparatą, priklausantį priedų kategorijai „technologiniai priedai“, kaip pieninių karvių ir kitų pieninių atrajotojų, nujunkytų paršelių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą buvo anksčiau suteiktas dešimčiai metų Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1964 (2);

                     (5)

                     Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2018 m. balandžio 17 d. (3) ir 2017 m. sausio 25 d. (4) priimtose nuomonėse padarė išvadą, kad, laikantis siūlomų naudojimo sąlygų, dolomito ir magnezito preparatas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad šis preparatas yra veiksmingas kaip lipnumą reguliuojanti medžiaga. Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, Tarnyba patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

                     (6)

                     atlikus dolomito ir magnezito preparato vertinimą nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl reikėtų leisti naudoti šį preparatą, kaip nurodyta šio reglamento priede;

                     (7)

                     šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis
            Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „technologiniai priedai“ ir funkcinei grupei „lipnumą reguliuojančios medžiagos“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2018 m. spalio 17 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

            (2)  2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1964 dėl leidimo naudoti dolomito ir magnezito preparatą kaip pieninių karvių ir kitų pieninių atrajotojų, nujunkytų paršelių ir penimųjų kiaulių pašarų priedą ir montmorilonito ir ilito preparatą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą (OL L 303, 2016 11 10, p. 7).

            (3)  EFSA Journal 2018;16(5):5272.

            (4)  EFSA Journal 2017;15(2):4711.

            PRIEDAS

                        Priedo identifikavimo numeris

                        Priedas

                        Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

                        Gyvūno rūšis arba kategorija

                        Didžiausias amžius

                        Mažiausias kiekis

                        Didžiausias kiekis

                        Kitos nuostatos

                        Leidimo galiojimo terminas

                        mg priedo/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

                           Technologiniai priedai: lipnumą reguliuojančios medžiagos

                        1g598

                        Dolomitas ir magnezitas

                           Priedo sudėtis

                        Preparatas iš natūralaus mišinio, kurį sudaro:
                        dolomitas ir magnezitas (≥ 40 %) (kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 24 % karbonatų).

                           Veikliosios medžiagos apibūdinimas

                        Dolomitas
                        CAS Nr. 16389–88–1
                        (CaMg)(CO3)2

                        Magnezitas
                        CAS Nr. 546–93–0
                        MgCO3

                        Talkas (magnio hidrosilikatai)
                        CAS Nr. 14807–96–6
                        Mg3Si4O10(OH)2

                        Talkas ≥ 35 %
                        Chloritas (aliuminis ir magnis)
                        CAS Nr. 1318–59–8
                        (Mg, Fe, Al)6(Si, Al)4O10(OH)8

                        Geležis (struktūrinė) 6 % (vidutiniškai)
                        Chloritas ≥ 16 %
                        Be kvarco ir asbesto

                           Analizės metodas
                            (1)

                        Pašarų priedo apibūdinimas:

                                    —

                                    Rentgeno spinduliuotės difrakcija (XRD) kartu su

                                    —

                                    atomine absorbcine spektrometrija (AAS).

                        Visų rūšių ir kategorijų gyvūnai, išskyrus pienines karves ir kitus pieninius atrajotojus, nujunkytus paršelius ir penimąsias kiaules

                        —

                        5 000

                        20 000

                                    1.

                                    Priedo ir premiksų, kurių sudėtyje jo yra, etiketėje nurodoma: „Dolomito ir magnezito priedas turi daug (inertinės) geležies“.

                                    2.

                                    Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jų naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones.

                        2028 m. lapkričio 8 d.

               (1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: 2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1571 dėl dvidešimt šeštojo dalinio kvietimo dalyvauti konkurse, paskelbtame Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2080, mažiausios nugriebto pieno miltelių pardavimo kainos nustatymo

text:
19.10.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 262/54

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/1571
         2018 m. spalio 18 d.
         dėl dvidešimt šeštojo dalinio kvietimo dalyvauti konkurse, paskelbtame Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2080, mažiausios nugriebto pieno miltelių pardavimo kainos nustatymo
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
         atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1240, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatų dėl valstybės intervencijos ir paramos privačiajam sandėliavimui taikymo taisyklės (2), ypač į jo 32 straipsnį,
         kadangi:

                     (1)

                     Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2080 (3) pradedamas nugriebto pieno miltelių pardavimas konkurso tvarka;

                     (2)

                     atsižvelgiant į dvidešimt šeštojo dalinio kvietimo dalyvauti konkurse paraiškas, reikėtų nustatyti mažiausią pardavimo kainą;

                     (3)

                     šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis
            Dvidešimt šeštojo dalinio kvietimo dalyvauti nugriebto pieno miltelių pardavimo konkurse, paskelbtame Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2080, kurio paraiškų teikimo laikotarpis baigėsi 2018 m. spalio 16 d., mažiausia pardavimo kaina yra 123,10 EUR už 100 kg.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2018 m. spalio 18 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininko pavedimu

               Jerzy PLEWA

                  Generalinis direktorius

                  Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

            (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

            (2)  OL L 206, 2016 7 30, p. 71.

            (3)  2016 m. lapkričio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2080, kuriuo pradedamas nugriebto pieno miltelių pardavimas konkurso tvarka (OL L 321, 2016 11 29, p. 45).


title: 2018 m. lapkričio 28 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1863, kuriuo įgyvendinama Reglamento (ES) 2016/44 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje 21 straipsnio 1 dalis

text:
29.11.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 304/1

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/1863
         2018 m. lapkričio 28 d.
         kuriuo įgyvendinama Reglamento (ES) 2016/44 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje 21 straipsnio 1 dalis
         EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentą (ES) 2016/44 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Libijoje, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 204/2011 (1), ypač į jo 21 straipsnio 1 dalį,
         atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,
         kadangi:

                     (1)

                     2016 m. sausio 18 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) 2016/44;

                     (2)

                     2018 m. lapkričio 16 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST), komitetas įsteigtas pagal JT ST rezoliuciją 1970 (2011), įtraukė vieną asmenį į asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą;

                     (3)

                     todėl Reglamento (ES) 2016/44 II priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis
            Reglamento (ES) 2016/44 II priedas iš dalies keičiamas, kaip išdėstyta šio reglamento priede.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2018 m. lapkričio 28 d.

                  Tarybos vardu

                  Pirmininkė

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  OL L 12, 2016 1 19, p. 1.

            PRIEDAS
            Į Reglamento (ES) 2016/44 II priede pateiktą sąrašą įtraukiamas šis asmuo:

                           „28.

                              Vardas, pavardė: 1: Salah 2: Badi 3: n. d. 4: n. d.

                              Laipsnis: n. d. Pareigos: ginkluotojo kovos su NSV fronto Al-Somood, dar žinomo kaip Fakhr arba „Libijos pasididžiavimas“, ir Misratan Al Marsa centrinės apsaugos brigados vyresnysis vadas Gim. data: n. d. Gim. vieta: n. d. Dar žinomas kaip (pakankama tapatybei nustatyti): n. d. Dar žinomas kaip (gali būti nepakankama tapatybei nustatyti): n. d. Pilietybė: n. d. Paso Nr.: n. d. Nacionalinis identifikavimo Nr.: n. d. Adresas: n. d. Įtraukimo į sąrašą data: 2018 m. lapkričio 16 d.Kita informacija: Įtrauktas į sąrašą pagal Rezoliucijos 1970 15 ir 17 punktus (draudimas keliauti, turto įšaldymas).
                           Įtrauktas į sąrašą pagal Rezoliucijos 1970 (2011) 22 punkto a papunktį, Rezoliucijos 2174 (2014) 4 punkto a papunktį ir Rezoliucijos 2213 (2015) 11 punkto a papunktį.
                           Papildoma informacija:

                                       —

                                       Salah Badi nuolat bandė kenkti politiniam konflikto Libijoje sprendimui remdamas ginkluotą pasipriešinimą. Atvirųjų šaltinių įrodymai patvirtina, kad Salah Badi yra ginkluotojo kovos su NSV fronto Al-Somood, dar žinomo kaip Fakhr arba „Libijos pasididžiavimas“, ir Misratan Al Marsa centrinės apsaugos brigados vyresnysis vadas.

                                       —

                                       Jis atliko vadovaujamą vaidmenį neseniai Tripolyje įvykusioje kovoje, kuri prasidėjo 2018 m. rugpjūčio 27 d.; jos metu žuvo bent 115 žmonių, iš kurių dauguma – civiliai gyventojai. Jo vadovaujamas pajėgas konkrečiai nurodė UNSMIL, kai ji ragino visas kovos šalis nutraukti smurto išpuolius (ir priminė joms, kad taikytis į civilius gyventojus ir civilius įrenginius draudžiama pagal tarptautinę humanitarinę teisę).

                                       —

                                       2016 m. pabaigoje ir 2017 m. Salah Badi vadovavo kovos su NSV nereguliariosioms karinėms pajėgoms vykdant išpuolius Tripolyje pakartotinai bandant perimti valdžią iš NSV ir atkurti nepripažintą Khalifa Ghwell nacionalinę gelbėjimo vyriausybę. 2017 m. vasario 21 d. S. Badi pasirodė stovintis šalia tankų „YouTube“ vaizdo įraše, padarytame prie Tripolyje esančio viešbučio „Rixos“, ir grasino surengti išpuolį prieš nepripažintą nacionalinės santarvės vyriausybę. 2017 m. gegužės 26–27 d. Salah Badi vadovaujamos pajėgos Fakhr Libya („Libijos pasididžiavimas“) įvykdė išpuolius Tripolyje keliose vietose, įskaitant Abu Sleem rajoną ir oro uosto kelią. Remiantis patikimais žiniasklaidos pranešimais, kuriuos patvirtinto socialiniai tinklai, išpuolio metu S. Badi pajėgos naudojo tankus ir sunkiąją artileriją.“