title: 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2005, kuriuo tam tikram importuojamam Korėjos Respublikos kilmės lengvam terminiam popieriui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

text:
17.11.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 310/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2005
   2016 m. lapkričio 16 d.
   kuriuo tam tikram importuojamam Korėjos Respublikos kilmės lengvam terminiam popieriui nustatomas laikinasis antidempingo muitas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,
   pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Inicijavimas

               (1)

               2016 m. vasario 18 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (2) 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikro į Sąjungą importuojamo Korėjos Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės lengvo terminio popieriaus. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (3) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

               (2)

               Komisija, gavusi gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % viso terminio popieriaus Sąjungoje, vardu 2016 m. sausio 4 d. Europos terminio popieriaus asociacijos (ETPA) (toliau – skundo pateikėjas) pateiktą skundą, inicijavo tyrimą. Skunde buvo pateikti dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

         1.2.   Suinteresuotosios šalys

               (3)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams, Korėjos valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, naudotojams ir prekiautojams konkrečiai pranešė apie inicijavimą ir paragino juos dalyvauti.

               (4)

               Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabų dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas (toliau – bylas nagrinėjantis pareigūnas) jas išklausytų.

               (5)

               „Hansol“ grupės, kuriai priklauso du susiję bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, prašymu buvo surengti du klausymai dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Per pirmąjį klausymą 2016 m. kovo mėn. buvo pateiktas prašymas leisti keliems susijusiems perdirbėjams neatsakyti į klausimyną. Po klausymo ir tikrinamojo vizito pas vieną iš susijusių perdirbėjų siekiant išsiaiškinti, ar prašymas suteikti išimtį pagrįstas, Komisija nusprendė, kad vienas iš susijusių perdirbėjų turi užpildyti klausimyną, o likusiems trims susijusiems perdirbėjams suteikė išimtį. Antrajame klausyme 2016 m. rugsėjo mėn. du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, keli nesusiję importuotojai ir naudotojai bei Korėjos Vyriausybės atstovai pateikė kelis tvirtinimus dėl nagrinėjamojo produkto apibrėžties, skundo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų.

         a)   Atranka

               (6)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė galinti vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

         Sąjungos gamintojų atranka

               (7)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi tam tikrus Sąjungos gamintojus. Komisija bendroves atrinko remdamasi didžiausia tipine pardavimo apimtimi, atsižvelgdama į geografinį išsidėstymą. Atrinkti trys Sąjungos gamintojai dviejose skirtingose valstybėse narėse. Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas sudarė 75–95 % (4) bendrovių, kurios pranešė apie save atliekant padėties analizę, pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje apimties ir apskaičiuotos viso pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje apimties. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių. Dėl preliminariai atrinktų bendrovių pastabų nepateikta, todėl atrinktos bendrovės patvirtintos. Atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

         Importuotojų atranka

               (8)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

               (9)

               Vienas nesusijęs importuojantis perdirbėjas pateikė prašomos informacijos ir sutiko, kad būtų atrinktas. Atsižvelgdama į nedidelį atsakymų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga. Jokių pastabų negauta.

         b)   Klausimyno atsakymai

               (10)

               Komisija išsiuntė klausimynus dviem susijusiems eksportuojantiems gamintojams, t. y. „Hansol Paper Co., Ltd.“ (toliau – „Hansol Paper“) ir „Hansol Artone Paper Co., Ltd“ (toliau – „Artone“), priklausantiems „Hansol“ grupei, jų susijusiam prekiautojui „Hansol Europe B.V“ (toliau – „Hansol Europe“) ir susijusiam perdirbėjui „Schades Ltd.“ (toliau – „Schades“). Klausimynai taip pat buvo nusiųsti trims atrinktiems Sąjungos gamintojams ir apie 50 šalių (26 naudotojams, 21 tarpininkui, dviem asociacijoms ir vienam nesusijusiam importuotojui), kurie pareiškė susidomėjimą atliekant tyrimą.

               (11)

               Į klausimyną atsakė du eksportuojantys gamintojai ir jų susijęs prekiautojas bei perdirbėjas, trys atrinkti Sąjungos gamintojai, devyni nesusiję perdirbėjai, du įvairių lygmenų prekiautojai, vienas nesusijęs importuojantis perdirbėjas ir viena asociacija. Be to, vienuolika šalių laisva forma pateikė pastabų.

         c)   Tikrinamieji vizitai

               (12)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį buvo surengti šių bendrovių patalpose:

                           —

                           Sąjungos gamintojų:

                                       —

                                       Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona (Ispanija),

                                       —

                                       Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld (Vokietija),

                                       —

                                       Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch (Vokietija);

                           —

                           importuotojų ir (arba) naudotojų:

                                       —

                                       Papiery Powlekane „PASACO“ sp. z o.o., Solec Kujawski (Lenkija);

                           —

                           eksportuojančių Korėjos Respublikos gamintojų:

                                       —

                                       Hansol Group (toliau – „Hansol Paper“ ir „Artone“), Seoul (Korėjos Respublika);

                           —

                           su „Hansol“ grupės eksportuojančiais gamintojais susijusio prekiautojo:

                                       —

                                       Hansol Europe, Hoofddorp (Nyderlandai);

                           —

                           su „Hansol“ grupės eksportuojančiais gamintojais susijusio perdirbėjo:

                                       —

                                       Schades, Ripley (Jungtinė Karalystė).

         d)   Duomenų pateikimas

               (13)

               Atsižvelgiant į tai, kad nedaug šalių pateikė duomenų, kai kurie toliau pateikti duomenys nurodyti kaip intervalai.

         1.3.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (14)

               Atliekant antidempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2015 m. sausio 1 d.–2015 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2012 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   2.1.   Nagrinėjamasis produktas

               (15)

               Nagrinėjamasis produktas – Korėjos Respublikos kilmės lengvas terminis popierius (toliau – LTP), kurio svoris ne didesnis kaip 65 g/m2; suvyniotas į ritinius, kurių plotis ne mažesnis kaip 20 cm, svoris (įskaitant popierių) – ne mažesnis kaip 50 kg, o skersmuo (įskaitant popierių) – ne mažesnis kaip 40 cm (toliau – dideli ritiniai); iš vienos arba abiejų pusių padengtas skaidriąja danga arba nepadengtas; iš vienos arba abiejų pusių padengtas drėgmei ir temperatūrai jautria medžiaga (dažiklio ir ryškalo mišiniu, kuriam sureagavus į šilumą išryškėja vaizdas) ir padengtas viršutine danga arba ne, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ir ex 4823 90 85 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

               (16)

               LTP gali būti gaminamas naudojant kelių rūšių ryškalus: ryškalus, kurių sudėtyje yra bisfenolio A ir bisfenolio S (toliau – LTP, kurio sudėtyje yra fenolių), arba ryškalus, kurių sudėtyje fenolių nėra (toliau – LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių). Šiame tyrime nagrinėjamas abiejų rūšių LTP.

               (17)

               Lengvas terminis popierius yra naudojamas prekybos vietose, pavyzdžiui, išduodant mažmeninės prekybos kasos aparatų čekius.

         2.2.   Panašus produktas

               (18)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų pagrindinės fizinės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios:

                           —

                           nagrinėjamojo produkto,

                           —

                           Korėjos Respublikos vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir

                           —

                           Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo produkto.

               (19)

               Todėl Komisija šiuo etapu nusprendė, kad šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         2.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

               (20)

               Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas paprašė neįtraukti LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, į produkto apibrėžtąją sritį, remdamasis tuo, kad LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, Korėjos Respublikoje negaminamas ir iš ten neeksportuojamas, ir kad dėl jo cheminės sudėties, vartotojų suvokimo, gamybos procesų, galutinio vartojimo ir rinkos kainos jis skiriasi nuo LTP, kurio sudėtyje yra fenolių. Be to, ta pati šalis paprašė į produkto apibrėžtąją sritį neįtraukti mažiau kaip 44 g/m2 sveriančio LTP.

               (21)

               Šiuo atžvilgiu atlikus tyrimą nustatyta, kad esama kelių rūšių LTP, įskaitant LTP, kurio sudėtyje yra arba nėra fenolių ir mažiau kaip 44 g/m2 sveriantį LTP, ir kad visų rūšių LTP yra vienas produktas, nes jiems būdingos panašios pagrindinės savybės, panašūs gamybos procesai ir vienodas galutinis vartojimas, be to, naudotojų ir vartotojų vertinimu juos galima sukeisti. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad visų rūšių produktus sudaro popieriaus pagrindas, padengtas drėgmei ir temperatūrai jautria medžiaga, ir kad iš esmės visi produktai pagaminti panašių gamybos procesų būdu. Be to, visų rūšių LTP turi panašių savybių ir yra skirtas spausdinti terminiu spausdintuvu. Todėl, naudotojų ir vartotojų vertinimu, visų rūšių LTP galutinė paskirtis yra panaši.

               (22)

               Be to, reikėtų pažymėti, kad prašymas neįtraukti mažiau nei 44 g/m2 sveriančio LTP bet kuriuo atveju nebuvo pagrįstas įrodymais.

               (23)

               Nors eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad vartotojai gali skirtingai suvokti LTP, kurio sudėtyje yra fenolių, ir LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, nebuvo pateikta jokių šį teiginį pagrindžiančių įrodymų, o atlikus tyrimą patvirtinta, kad dauguma vartotojų nežino apie konkrečią LTP sudėtį ir todėl LTP, kurio sudėtyje yra fenolių, neskiria nuo LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių. Be to, LTP, kurio sudėtyje yra fenolių, ir LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, rinkos kainos smarkiai nesiskiria. Todėl daroma preliminari išvada, kad visų rūšių LTP konkuruoja tarpusavyje, nors ir esant tam tikram kainų skirtumui. Įvairių rūšių produktų kainų konkurencija išsamiau aprašyta 5.2.4 dalyje.

               (24)

               Dėl pirmiau nurodytų priežasčių mažiau kaip 44 g/m2 sveriantis produktas ir LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, šiame etape negali būti išbraukti iš panašaus produkto apibrėžties. Todėl abu tvirtinimai preliminariai atmesti.

         3.   DEMPINGAS

   3.1.   Preliminarios pastabos

               (25)

               Tiriamuoju laikotarpiu „Hansol“ grupė pardavė 15–25 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimties arba tiesiogiai nesusijusioms šalims, arba netiesiogiai per susijusias šalis perpardavimui; didžiąją šio pardavimo Sąjungoje dalį (75–85 %) sudarė pardavimas susijusioms šalims perdirbti į mažus ritinius. Intervalai pateikiami dėl konfidencialumo. Siekiant nustatyti tipišką dempingo vertę, į skaičiavimą įtraukti abu pardavimo kanalai ir jiems suteikta tinkama svertinė galia.

         3.2.   Normalioji vertė

               (26)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo tiriamuoju laikotarpiu eksportui į Sąjungą apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad eksportuojančių gamintojų visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

               (27)

               Vėliau Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo labai panašios į eksportuojantiems gamintojams, kurių pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis.

               (28)

               Tuomet Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, pardavimo apimtis buvo tipiška. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu visa tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad trijų produktų pardavimo apimtis sudarė mažiau kaip 5 % visos pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Šių rūšių produktai laikomi panašiais į vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, skiriasi tik popieriaus svoris ir vienu atveju naudojamo fenolio rūšis. Šių rūšių produktams buvo nustatyta apskaičiuotoji normalioji vertė.

               (29)

               Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar skaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

               (30)

               Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

                           a)

                           tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

                           b)

                           vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

               (31)

               Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kaina.

               (32)

               Normalioji vertė yra kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, faktinė vidaus rinkos kaina, jei:

                           a)

                           tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

                           b)

                           vidutinė svertinė šios rūšies produkto kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

               (33)

               Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad didžioji dalis produkto pardavimo vidaus rinkoje buvo pelninga ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu kainų svertinis vidurkis.

               (34)

               Tų rūšių produktų, kurių tipiškas panašaus produkto kiekis vidaus rinkoje nebuvo parduotas arba jo buvo parduota nepakankamai, normaliąją vertę Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

               (35)

               Normalioji vertė apskaičiuota prie bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu pridėjus:

                           a)

                           vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) išlaidas, kurias bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai patyrė tiriamuoju laikotarpiu įprastomis prekybos sąlygomis parduodami panašų produktą vidaus rinkoje, ir

                           b)

                           vidutinį svertinį pelną, kurį bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gavo tiriamuoju laikotarpiu įprastomis prekybos sąlygomis parduodami panašų produktą vidaus rinkoje.

               (36)

               Tų rūšių produktų, kurių tipiškas kiekis vidaus rinkoje nebuvo parduotas, atžvilgiu pridėtos vidutinės PBA išlaidos ir sandorių įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje pelnas. Tų rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje visiškai nebuvo parduota, atžvilgiu pridėtos vidutinės svertinės PBA išlaidos ir visų sandorių įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje pelnas.

         3.3.   Eksporto kaina

               (37)

               Kaip paaiškinta 25 konstatuojamojoje dalyje, „Hansol“ grupės pardavimą Sąjungoje tiriamuoju laikotarpiu sudarė didelių ritinių pardavimas nesusijusioms šalims, taip pat didelių ritinių pardavimas susijusioms šalims perparduoti, bet didžiąją dalį pardavimo į Sąjungą sudarė nagrinėjamojo produkto pardavimas susijusioms bendrovėms perdirbti į mažus ritinius, kurie vėliau buvo perparduoti nesusijusiems pirkėjams.

               (38)

               Nagrinėjamojo produkto pardavimo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atveju, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

               (39)

               Nagrinėjamojo produkto pardavimo susijusioms bendrovėms, veikiančioms kaip importuotojas / prekiautojas ir (arba) perdirbėjas, Sąjungoje atveju, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas arba importuotas ir perdirbtas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Susijusios šalies pardavimo kaina nesusijusiems pirkėjams buvo pakoreguota atgaline tvarka gamintojo kaina EXW sąlygomis, išskaičiuojant susijusios šalies PBA, pagrįstą pelno dydį ir kitas išmokas, jei taikoma. Mažų ritinių pardavimo atveju papildomai buvo išskaičiuotos nurodytos ir patikrintos perdirbimo sąnaudos.

               (40)

               Kalbant apie pelno dydį, Komisija pagal nusistovėjusią Sąjungos teismų praktiką nenaudojo susijusių bendrovių pelno dydžio, nes jis laikomas nepatikimu. Vienas nesusijęs importuotojas bendradarbiavo, bet jo pelningumas buvo konfidencialus, todėl negali būti atskleistas. Todėl, neturint jokios kitos informacijos, remtasi pagrįstu pelno dydžiu, kuris buvo naudotas ankstesniame tyrime dėl kito panašaus pramonės sektoriaus gaminamo popieriaus produkto (plono kreidinio popieriaus) (5). Kadangi abu produktai ir pramonės sektoriai yra labai panašūs (abu sektoriai yra kapitalui imlūs pramonės sektoriai, be to, kai kurie LTP gamintojai taip pat gamina ploną kreidinį popierių), šis metodas pagrįstam pelno dydžiui nustatyti laikytas pagrįstu. Neturint kitos informacijos, naudojamas pelno dydis – 4,5 %.

         3.4.   Palyginimas

               (41)

               Komisija eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

               (42)

               Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, kurie turi poveikio kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje.

               (43)

               Didelių ritinių, naudojamų gaminant ir parduodant mažus ritinius, kilmės nebuvo galima atsekti, todėl didelių ritinių, parduotų susijusioms šalims perdirbti į mažus ritinius, eksporto kaina buvo palyginta su bendrai nustatyta normaliąja verte, t. y. remiantis tiek „Hansol Paper“, tiek „Artone“ kiekvienos rūšies produkto vidutine pardavimo vidaus rinkoje kaina ir gamybos sąnaudomis.

               (44)

               Tiesioginio didelių ritinių pardavimo nesusijusioms šalims ir didelių ritinių pardavimo susijusioms šalims eksportui kainų dempingo skirtumas nustatytas lyginant kiekvienos rūšies „Hansol Paper“ produkto eksporto kainą su kiekvienos rūšies „Hansol Paper“ produkto normaliąja verte bei kiekvienos rūšies „Artone“ produkto eksporto kainą su kiekvienos rūšies „Artone“ produkto normaliąja verte.

         3.5.   Dempingo skirtumas

               (45)

               Taip apskaičiuotas didelių ritinių, kurie vėliau perdirbami į mažus ritinius pardavimui nesusijusioms šalims, pardavimo 10–15 % dempingo skirtumas ir didelių ritinių pardavimo nesusijusioms šalims ir susijusioms šalims 0,5–5 % dempingo skirtumas.

               (46)

               Kaip paaiškinta 25 konstatuojamojoje dalyje, 15–25 % „Hansol“ grupės eksporto į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu (tiesiogiai arba netiesiogiai) sudarė didelių ritinių pardavimas, o likusią pardavimo dalį sudarė didelių ritinių, vėliau perdirbtų ir perparduotų kaip maži ritiniai, pardavimas susijusioms šalims. Minėti dempingo skirtumai buvo atitinkamai įvertinti. Tai buvo padaryta didelių ritinių apskaičiuotam dempingo skirtumui (0,5–5 %) taikant didelių ritinių tiesioginio ar netiesioginio pardavimo nesusijusioms šalims dalį (t. y. 15–25 %) ir į mažus ritinius perdirbtų didelių ritinių apskaičiuotam dempingo skirtumui (10–15 %) taikant didelių ritinių pardavimo susijusioms šalims perdirbti į mažus ritinius ir vėliau juos parduoti nesusijusioms šalims dalį (t. y. 75–85 %).

               (47)

               Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams Komisija kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

               (48)

               Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie:

                           Bendrovė

                           Laikinasis dempingo skirtumas

                           „Hansol“ grupė („Hansol Paper Co., Ltd.“ ir „Hansol Artone Paper Co., Ltd“) (%)

                           12,1

                           Visos kitos bendrovės (%)

                           12,1

               (49)

               Visiems kitiems Korėjos Respublikos eksportuojantiems gamintojams Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos nagrinėjamosios šalies eksporto į Sąjungą apimties (remiantis Eurostato importo statistiniais duomenimis) dalimi.

               (50)

               Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importas sudarė visą eksportą į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu. Tuo remdamasi Komisija nusprendė dempingo skirtumą kitiems eksportuotojams pagrįsti bendradarbiaujančios bendrovės lygmeniu.

         4.   ŽALA

   4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (51)

               Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino penki gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (52)

               Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 372 645 tonų. Komisija šį skaičių nustatė remdamasi skundo pateikėjo pateiktais klausimyno atsakymais, kurie buvo palyginti su atskirais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Kaip nurodyta 7 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti trys Sąjungos gamintojai, kurie pagamino 75–95 % viso Sąjungoje pagaminto panašaus produkto kiekio.

         4.2.   Sąjungos suvartojimas

               (53)

               Komisija Sąjungos suvartojimą nustatė remdamasi Sąjungos pramonės pardavimu nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje (šaltinis: skundo pateikėjo pateikti klausimyno atsakymai ir patikrinti atskiri atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai), skundo pateikėjo atliktais skaičiavimais dėl iš Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) ir Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) importuoto LTP bei eksportuojančio gamintojo pardavimu Sąjungoje (šaltinis: dempingo klausimynas).

               (54)

               Sąjungos suvartojimo raida:

                  1 lentelė

                  Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Bendras Sąjungos suvartojimas

                           163 000 –168 000

                           178 000 –183 000

                           178 000 –183 000

                           189 000 –194 000

                              Indeksas

                              100

                              109

                              108

                              115

                              Šaltinis: žalos ir dempingo klausimynai.

               (55)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas padidėjo 15 %, daugiausia 2012–2013 m. ir 2014–2015 m.

         4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

   4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

               (56)

               Komisija importo apimtį nustatė remdamasi eksportuojančio gamintojo pateiktais klausimyno atsakymais. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu (žr. 53 konstatuojamąją dalį).

               (57)

               Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

                  2 lentelė

                  Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis (tonomis)

                           1 000 –2 000

                           12 000 –17 000

                           19 000 –25 000

                           23 000 –28 000

                              Indeksas

                              100

                              1 268

                              1 949

                              2 279

                           Rinkos dalis (%)

                           0,7

                           8,0

                           12,4

                           13,6

                              Indeksas

                              100

                              1 169

                              1 801

                              1 975

                              Šaltinis: dempingo ir žalos klausimynai.

               (58)

               2015 m. importas iš Korėjos Respublikos buvo 22,8 kartus didesnis nei 2012 m. Šio importo rinkos dalis padidėjo nuo 0,7 % 2012 m. iki 13,6 % tiriamuoju laikotarpiu.

         4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

               (59)

               Komisija importo kainas nustatė remdamasi eksportuojančio gamintojo pateiktais klausimyno atsakymais.

               (60)

               Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:

                  3 lentelė

                  Importo kainos (EUR už toną)

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Iš Korėjos importuojamų produktų vidutinė kaina

                           1 400 –1 500

                           1 450 –1 550

                           1 300 –1 400

                           1 200 –1 300

                              Indeksas

                              100

                              103

                              92

                              85

                              Šaltinis: dempingo klausimynas.

               (61)

               Vidutinė importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kaina iš viso sumažėjo 15 %. Pažymėtina, kad 2012 m. kaina grindžiama labai žemu importo lygiu. Akivaizdžiai sutampa laikas, kai padidėjo rinkos dalys ir kaina sumažėjo.

               (62)

               Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama:

                           a)

                           vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

                           b)

                           iš bendradarbiaujančių gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas atsižvelgiant į sąnaudas po importo.

               (63)

               Remdamasi 25 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta metodika, Komisija atsižvelgė į nagrinėjamo produkto pardavimo tiesiogiai nesusijusioms šalims ir pardavimo susijusioms šalims Sąjungoje perdirbti į mažus ritinius apimtį.

               (64)

               Lygintos kiekvienos rūšies produkto kainos. Prireikus atitinkamai pakoreguoti sandoriai. Atskaitytos nuolaidos ir lengvatos. Palyginus gauti rezultatai išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl importo iš susijusios šalies Sąjungos rinkoje skirtumas buvo 8,1 %. Nustatyta, kad apie 84 % importo apimties kainos buvo priverstinai mažinamos.

         4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   4.4.1.   Bendrosios pastabos

               (65)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

               (66)

               Siekdama nustatyti žalą Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi klausimyno atsakymais ir skundo pateikėjo vėliau pateikta informacija. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai buvo tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu.

               (67)

               Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.

               (68)

               Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

         4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

   4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (69)

               Bendra Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  4 lentelė

                  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Gamybos apimtis (tonomis)

                           376 150

                           344 525

                           349 601

                           372 645

                              Indeksas

                              100

                              92

                              93

                              99

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           393 333

                           404 080

                           401 142

                           402 997

                              Indeksas

                              100

                              103

                              102

                              102

                           Pajėgumų naudojimas (%)

                           96

                           85

                           87

                           92

                              Indeksas

                              100

                              89

                              91

                              97

                              Šaltinis: žalos klausimynas ir skundo pateikėjo pateikta informacija.

               (70)

               Tiriamojo produkto gamyba – tai didelių pastoviųjų sąnaudų reikalaujantis procesas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 1 %. Mažesnis gamybos lygis nustatytas 2013 ir 2014 m., kai vienas atrinktas Sąjungos gamintojas patyrė tam tikrų sunkumų.

               (71)

               Bendri gamybos pajėgumai išliko santykinai pastovūs. 2012 m. skaičiai buvo neįprastai maži, nes dėl išimtinių aplinkybių vienas Sąjungos gamintojas laikinai sustabdė šio produkto gamybą. 2013 m. šis gamintojas veiklą vykdė įprastai. Toliau pažymima, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu kitas – mažiausiasis – Sąjungos gamintojas palaipsniui mažino aptariamo produkto gamybą.

               (72)

               Bendras pajėgumų naudojimo koeficiento sumažėjimas siejamas su gamybos apimties sumažėjimu. Kaip paaiškinta 125 konstatuojamojoje dalyje, 4 lentelėje nurodytas didelis pajėgumų naudojimo koeficientas nereiškia, jog pramonė negali gaminti daugiau.

         4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (73)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  5 lentelė

                  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

                           159 000 –164 000

                           160 000 –165 000

                           153 000 –158 000

                           160 000 –165 000

                              Indeksas

                              100

                              101

                              97

                              101

                           Rinkos dalis (%)

                           96,9

                           90,3

                           86,7

                           85,1

                              Indeksas

                              100

                              94

                              90

                              88

                              Šaltinis: žalos klausimynas ir skundo pateikėjo pateikta informacija.

               (74)

               Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 1 %.

               (75)

               Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 96,9 % iki 85,1 %, nes ji negalėjo pasinaudoti padidėjusiu suvartojimu. Siekdama išlaikyti savo pardavimo lygį ir išvengti dar didesnio rinkos dalies sumažėjimo, Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti savo pardavimo kainas dėl nagrinėjamojo importo daromo nuolatinio spaudimo kainoms.

         4.4.2.3.   Augimas

               (76)

               Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 15 %, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis nesikeitė. Todėl Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo, o importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis dėl padidėjusio suvartojimo nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo.

         4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

               (77)

               Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  6 lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Darbuotojų skaičius

                           851

                           784

                           797

                           842

                              Indeksas

                              100

                              92

                              94

                              99

                           Našumas (vnt. vienam darbuotojui)

                           442

                           439

                           439

                           443

                              Indeksas

                              100

                              99

                              99

                              100

                              Šaltinis: žalos klausimynas ir skundo pateikėjo pateikta informacija.

               (78)

               Sąjungos pramonės užimtumo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai nesikeitė. Užimtumo lygis labai priklauso nuo gamybos. Sąjungos pramonė stengėsi išlaikyti darbo vietas, nepaisant mažėjančio pelningumo.

               (79)

               Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, smarkiai nesikeitė. Gamybos procesas jau buvo dideliu mastu optimizuotas.

         4.4.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (80)

               Nustatytas dempingo skirtumas gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į didėjančią importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir mažėjančias kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei nebuvo nereikšmingas.

               (81)

               Tai pirmasis antidempingo tyrimas dėl nagrinėjamojo produkto. Taigi, nėra duomenų, kuriais remiantis būtų įvertintas galimas ankstesnio dempingo poveikis.

         4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

   4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (82)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių vieneto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  7 lentelė

                  Pardavimo kainos Sąjungoje

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Vidutinė vieneto pardavimo kaina Sąjungos rinkoje (EUR už toną)

                           1 316

                           1 297

                           1 181

                           1 176

                              Indeksas

                              100

                              98

                              90

                              89

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

                           1 177

                           1 176

                           1 155

                           1 215

                              Indeksas

                              100

                              100

                              98

                              103

                              Šaltinis: žalos klausimynas.

               (83)

               Pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutiniškai mažėjo 11 %, o susijusios gamybos sąnaudos išaugo 3 %. Tiriamuoju laikotarpiu pardavimo kainos vidutiniškai buvo mažesnės už vieneto gamybos sąnaudas.

               (84)

               Nenorėdami prarasti rinkos dalies, Sąjungos gamintojai prisiderino prie kainų mažėjimo tendencijos ir gerokai sumažino savo pardavimo kainą. Gamybos sąnaudų padidėjimą iš dalies galima paaiškinti tuo, kad LTP gamyba – tai didelių pastoviųjų sąnaudų reikalaujantis procesas, be to, sumažėjo gamyba (– 3 % iš atrinktų Sąjungos gamintojų). Sąjungos gamintojai, griežtai kontroliuodami kitas sąnaudas ir racionalizuodami veiklą, iš dalies kompensavo dėl nepalankaus JAV dolerio ir EUR keitimo kurso (popieriaus plaušiena prekiaujama JAV doleriais) susidariusį žaliavų sąnaudų padidėjimą.

         4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

               (85)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8 lentelė

                  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                           64 244

                           63 424

                           65 919

                           67 047

                              Indeksas

                              100

                              99

                              103

                              104

                              Šaltinis: žalos klausimynas.

               (86)

               Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 4 %. Tai atitinka bendrą kainų padidėjimą Sąjungoje dėl infliacijos.

         4.4.3.3.   Atsargos

               (87)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  9 lentelė

                  Atsargos

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                           24 000 –29 000

                           15 000 –20 000

                           23 000 –28 000

                           23 000 –28 000

                              Indeksas

                              100

                              65

                              94

                              93

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (gamybos procentine dalimi) (%)

                           7,9

                           5,9

                           8,3

                           7,6

                              Indeksas

                              100

                              74

                              105

                              96

                              Šaltinis: žalos klausimynas.

               (88)

               Laikotarpio pabaigos atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 7 %. Paprastai panašus produktas gaminamas pagal konkrečius naudotojų užsakymus. Atsargos nelaikomos šios rūšies pramonei svarbiu žalos rodikliu, nes paprastai jos priklauso nuo gamybos ir neviršija per vieną mėnesį pagaminto produkto kiekio. Laikotarpio pabaigos atsargų, išreikštų gamybos procentine dalimi, procentinė dalis nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje ir pabaigoje yra panaši.

         4.4.3.4.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (89)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10 lentelė

                  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                           13,0

                           11,5

                           5,3

                           – 0,5

                              Indeksas

                              100

                              89

                              41

                              – 4

                           Pinigų srautas (EUR)

                           80 000 000 –100 000 000

                           45 000 000 –65 000 000

                           10 000 000 –30 000 000

                           10 000 000 –30 000 000

                              Indeksas

                              100

                              64

                              19

                              21

                           Investicijos (EUR)

                           1 500 000 –6 500 000

                           2 000 000 –7 000 000

                           6 000 000 –11 000 000

                           4 500 000 –9 000 000

                              Indeksas

                              100

                              116

                              280

                              203

                           Investicijų grąža (%)

                           203,93

                           132,56

                           58,28

                           57,17

                              Indeksas

                              100

                              65

                              29

                              28

                              Šaltinis: žalos klausimynas.

               (90)

               Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

               (91)

               Pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo nuo pelno 2012 m. iki nuostolių (– 0,5 %) tiriamuoju laikotarpiu. Nors pokyčiai yra iš dalies susiję su kai kurių Sąjungos gamintojų racionalizavimu, 2013–2015 m. dėl didėjančio importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonės apimtims ir kainoms darytas didelis spaudimas, todėl Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti didėjančiu vartojimu Sąjungoje.

               (92)

               Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Pinigų srautas smarkiai mažėjo, daugiausia dėl mažėjančio pelningumo.

               (93)

               Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Ji sumažėjo (– 72 %) panašiai kaip pelningumas. Išskyrus vieno Sąjungos gamintojo 2014–2015 m. investiciją veiksmingumui padidinti, atrinktų gamintojų investicijų lygis išliko toks, koks yra absoliučiai reikalingas veiklai palaikyti.

               (94)

               Pajėgumui padidinti kapitalą padarytas neigiamas poveikis dėl mažėjančio pelningumo, kaip matyti iš šios rūšies pramonei žemo investicijų lygio.

         4.4.4.   Išvada dėl žalos

               (95)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei padaryta akivaizdi materialinė žala, kurią rodo su kaina susiję žalos rodikliai, pvz., pardavimo kainų smukdymas (– 11 %), sumažėjęs pelningumas (nuo + 13 % iki – 0,5 %), grynųjų pinigų srautas ir grynojo turto grąža. Nepaisant dėl sumažėjusių pardavimo kainų vykdomų konkrečių veiksmų veiksmingumui padidinti ir sąnaudoms sumažinti, Sąjungos gamintojai tiriamuoju laikotarpiu veikė nuostolingai. Be to, kai kalbama apie žalos rodiklius, susijusius su apimtimi, Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti padidėjusiu Sąjungos suvartojimu. Iš tiesų Sąjungos gamintojų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 procentinių punktų.

               (96)

               Dėl šio pramonės sektoriaus ypatumų (tai yra kapitalui imlus ir praktiškai nenutrūkstamai veikiantis sektorius) su apimtimi susiję rodikliai, kaip antai gamyba ar pardavimo apimtis, yra gana stabilūs, vertinant absoliučiais skaičiais. Tačiau tai reikia vertinti atsižvelgiant į didėjančią paklausą, taigi, vertinant santykinai, padėtis pablogėjo.

               (97)

               Nepaisant Sąjungos pramonės nagrinėjamuoju laikotarpiu vykdomų konkrečių veiksmų (pvz., siekiant dar labiau optimizuoti vidaus procesus) siekiant pagerinti savo bendrus veiklos rezultatus, jos padėtis labai pablogėjo būtent dėl pelningumo ir rinkos dalies praradimo. Dėl sunkumų pritraukti kapitalą buvo atidėtos tam tikros investicijos.

               (98)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

         5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

               (99)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat išnagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis. Nagrinėti šie veiksniai: kitas importas, LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, poveikis kainoms, JAV antidempingo muitai, Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai, auganti konkurencija tarp jų, sąnaudų klausimai, pasaulinis internetas ir didėjantis skaitmeninimas (t. y. daugiau elektroninių mokėjimų), stambiųjų mažmeninės prekybos tinklų daromas spaudimas kainoms ir Sąjungos pramonės racionalizavimas.

         5.1.   Importo dempingo kaina poveikis

               (100)

               Eksportuojančių gamintojų pardavimo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo vidutiniškai 15 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažinant vieneto pardavimo dempingo kainą nagrinėjamųjų šalių gamintojams pavyko gerokai padidinti savo rinkos dalį – nuo 0,7 % 2012 m. iki 13,6 % tiriamuoju laikotarpiu.

               (101)

               Dėl eksportuojančio gamintojo padidintų pajėgumų sumažintomis kainomis nuolat didėjantis importas iš Korėjos Respublikos turėjo aiškų neigiamą poveikį Sąjungos pramonės veiklos rezultatams. Dėl importo dempingo kaina Sąjungos pramonė buvo priversta sumažinti savo pardavimo Sąjungoje kainas, kad apribotų savo rinkos dalies praradimo nuostolius, todėl tiriamuoju laikotarpiu ji patyrė nuostolių. Be to, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nesikeitė, todėl ji negalėjo pasinaudoti padidėjusiu Sąjungos suvartojimu ir todėl rinkos dalis sumažėjo beveik 12 %.

               (102)

               Atsižvelgiant į tai, kad akivaizdžiai sutampa laikas, kai produkto nuolat mažinama dempingo kaina buvo importuojama vis daugiau – ir nustatyta, kad dėl to buvo priverstinai mažinamos Sąjungos kainos – ir kai Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nesikeitė, buvo prarasta rinkos dalis ir smukdomos kainos ir dėl to atrinkti gamintojai pradėjo veikti nuostolingai, daroma išvada, kad Sąjungos pramonės žalingą padėtį lėmė importas dempingo kaina.

         5.2.   Kitų veiksnių poveikis

   5.2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

               (103)

               Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  11 lentelė

                  Importas iš trečiųjų šalių

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Visas importas iš trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąją šalį

                           Apimtis (tonomis)

                           3 500 –5 000

                           2 000 –3 500

                           1 500 –3 000

                           2 000 –3 500

                              Indeksas

                              100

                              75

                              44

                              63

                           Rinkos dalis (%)

                           2,4

                           1,7

                           1,0

                           1,3

                           Vidutinė kaina (EUR)

                           799

                           631

                           677

                           1 147

                              Indeksas

                              100

                              79

                              85

                              143

                              Šaltinis: dempingo klausimynas ir ETPA skaičiavimai.

               (104)

               Importas iš nagrinėjamosios šalies sudaro beveik visą importą į Sąjungą. Kitas importas (iš JAV ir KLR) nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 37 %. Šiam importui tenkanti rinkos dalis tiriamuoju laikotarpiu buvo 1,3 %, taigi buvo mažesnė už de minimis, todėl mažai tikėtina, kad Sąjungos gamintojams būtų padaryta žala ir nutrūktų priežastinis ryšys.

         5.2.2.   Sąjungos pramonės eksportas

               (105)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto (nesusijusiam pardavimui) apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  12 lentelė

                  Atrinktų Sąjungos gamintojų eksportas

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Eksporto apimtis (tonomis)

                           70 000 –90 000

                           90 000 –110 000

                           100 000 –120 000

                           95 000 –115 000

                              Indeksas

                              100

                              125

                              135

                              127

                           Vidutinė kaina (EUR/toną)

                           1 234

                           1 177

                           1 127

                           1 211

                              Indeksas

                              100

                              95

                              91

                              98

                              Šaltinis: žalos klausimynas.

               (106)

               Eksporto nesusijusiems pirkėjams apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 27 %. Kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo (– 2 %), bet mažiau, palyginti su kaina Sąjungos rinkoje (– 11 %). Atsižvelgiant į tai, kad, nors pelningumas eksporto rinkose mažėjo, bet buvo geresnis negu Sąjungoje, Sąjungos gamintojai pasinaudojo tam tikromis eksporto galimybėmis, kad maksimaliai išnaudotų pajėgumus ir sumažintų pastoviąsias sąnaudas.

               (107)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, mažai tikėtina, kad Sąjungos pramonės eksportas padarytų žalos Sąjungos gamintojams ir dėl to nutrūktų priežastinis ryšis.

         5.2.3.   JAV antidempingo muitai

               (108)

               Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Sąjungos pramonė patyrė žalos, nes vienas atrinktas gamintojas negalėjo LTP parduoti JAV dėl didelio antidempingo muitų poveikio šiam produktui.

               (109)

               Šios aplinkybės turėjo tam tikro poveikio vieno Sąjungos gamintojo gamybos apimčiai (žr. 70 konstatuojamąją dalį). Tačiau šios aplinkybės neturėjo jokio poveikio daugumai duomenų, susijusių su šiuo Sąjungos gamintoju, pvz., pardavimo Sąjungoje pelningumui ir grynųjų pinigų srautui.

               (110)

               Bet kuriuo atveju poveikis visai Sąjungos pramonei yra ribotas. Priežastys yra įvairios. Pirma, šis klausimas susijęs tik su vienu Sąjungos gamintoju; reikėtų pažymėti, kad kiti du atrinkti gamintojai, kuriems priemonės netaikomos, padidino savo pardavimo apimtis JAV. Antra, minėtas gamintojas sugebėjo iš dalies kompensuoti nuostolius padidinęs eksportą į kitas rinkas. Galiausiai, 2015 m. vasario mėn. JAV panaikino antidempingo muitus. Todėl bendro poveikio nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik nebuvo.

               (111)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, JAV antidempingo muitų poveikis nėra laikomas tokiu reikšmingu bendrai Sąjungos pramonei, kad nutrūktų priežastinis ryšys.

         5.2.4.   LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, kainos smukdymas

               (112)

               Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Sąjungos kainos sumažėjo ne dėl Korėjos importo, o dėl sumažėjusios LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, – Sąjungos pramonės gaminamo ir parduodamo, bet iš Korėjos neeksportuojamo produkto – kainos. Šis tvirtinimas grindžiamas tam tikrų su eksportuojančiu gamintoju susijusių bendrovių pirkimo kaina (pirkimai iš dviejų Sąjungos gamintojų).

               (113)

               Šiuo atveju pirmiausia reikėtų pažymėti, kad, kaip paaiškinta pirmiau (žr. 20 konstatuojamąją dalį ir toliau), LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, galima sukeisti su LTP, kurio sudėtyje yra fenolių, ir su juo konkuruoja, todėl jo kainai įtakos taip pat gali turėti Korėjos importas ir bendra rinka, kurioje vyrauja LTP, kurio sudėtyje yra fenolių (84 % Sąjungos suvartojimo). Be to, iš Sąjungos pramonės duomenų matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, vieneto pardavimo kainos sumažėjo mažiau nei LTP, kurio sudėtyje yra fenolių, vieneto pardavimo kainos. Taigi, iš esmės kainų smukdymas tampa dar svarbesniu veiksniu, kai neatsižvelgiama į Sąjungos pramonės parduodamo LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, poveikį. Be to, apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą remiantis panašių rūšių produktų palyginimu, t. y. neįtraukiant LTP, kurio sudėtyje nėra fenolių, kurie nebuvo importuoti, nustatyta, kad jis buvo didelis.

         5.2.5.   Kitos priežastys

               (114)

               Kai kurių šalių tvirtinimu, Sąjungos gamintojai nukentėjo dėl didėjančios tarpusavio konkurencijos (susijusios su pajėgumų naudojimu), didelių sąnaudų (dėl pasaulinio žaliavų kainų padidėjimo, susijusio su JAV dolerio ir EUR keitimo kursu bei didėjančių darbo ir energijos sąnaudų), pasaulinio interneto ir didėjančio skaitmeninimo (t. y. daugiau elektroninių mokėjimų) bei stambiųjų mažmeninės prekybos tinklų (pvz., degalinių ir prekybos centrų) daromo spaudimo kainoms. Tačiau nenustatyta, kad dėl kurio nors iš šių veiksnių nutrūktų priežastinis ryšis tarp materialinės žalos ir importo iš Korėjos Respublikos dempingo kaina.

               (115)

               Nėra įrodymų, kad būtų vykdomi antikonkurenciniai veiksmai. Iš bylos medžiagos nematyti, kad Sąjungos gamintojų tarpusavio konkurencija (susijusi su pajėgumų naudojimu) būtų nesąžininga.

               (116)

               Kalbant apie tvirtinimus dėl didelių sąnaudų, pažymima, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu labai apribojo sąnaudas, todėl jos padidėjo nežymiai (+ 3 %). Toks padidėjimas susijęs su popieriaus masės kainų pokyčiais (kurie sudaro apie trečdalį visų LTP sąnaudų), energijos sąnaudomis ir darbo sąnaudomis, kurios išsamiau aptariamos 85–86 konstatuojamosiose dalyse.

               (117)

               Atlikus tyrimą nebuvo galima patvirtinti, kad pasaulinis internetas ir didesnis skaitmeninimas (t. y. daugiau elektroninių mokėjimų) galėtų būti žalos Sąjungos pramonei priežastis. Priešingai, nustatyta, kad LTP suvartojimas Sąjungoje nuolat didėjo.

               (118)

               Dėl tvirtinimo, kad kai kurie stambieji mažmeninės prekybos tinklai (pvz., degalinės ir prekybos centrai) darė spaudimą kainoms, suinteresuotosios šalys nepateikė jokių pagrįstų įrodymų, ir atlikus tyrimą to nebuvo galima patvirtinti.

               (119)

               Be to, pažymima, kad atlikus tyrimą nustatyta, kad neseniai kai kurie Sąjungos gamintojai ėmėsi reorganizavimo ir restruktūrizavimo procesų, siekdami pagerinti savo konkurencingumą. Kai kurie iš šių procesų tebevyksta, o kai kuriems numatytiems konkretiems veiksmams, pavyzdžiui, specialioms investicijoms, buvo sutrukdyta dėl importo dempingo kaina poveikio tų gamintojų pelningumui, kuris turėjo įtakos jų gebėjimui padidinti kapitalą. Todėl nenustatyta, kad dėl šio veiksnio nutrūktų priežastinis ryšis tarp materialinės žalos ir importo iš Korėjos Respublikos dempingo kaina.

         5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

               (120)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiuo etapu Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, priežastinis ryšys nenutrūko.

               (121)

               Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų žalingo importo dempingo kaina veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Buvo preliminariai nustatyta, kad dėl kitų įvardytų veiksnių, tokių kaip Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai, JAV antidempingo muitai, didesnės sąnaudos ir įvairūs racionalizavimo procesai priežastinis ryšys nenutrūko, net atsižvelgiant į jų galimą bendrą poveikį.

         6.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (122)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, įvairių lygmenų prekiautojų ir naudotojų, interesai.

         6.1.   Sąjungos pramonės interesai

               (123)

               Sąjungos pramonę sudaro penki gamintojai, įsikūrę trijose valstybėse narėse (Vokietijoje, Ispanijoje, Suomijoje). Nė vienas neprieštaravo tyrimo inicijavimui.

               (124)

               Visi Sąjungos gamintojai aktyviai dalyvavo atliekant tyrimą ir tvirtino, kad nustačius priemones būtų galima išsaugoti darbo vietas, skatinti didesnes investicijas ir padėti pakeisti nuo Pietų Korėjos eksporto į ES rinką pradžios pastebėtą pelningumo mažėjimo tendenciją priešinga linkme.

               (125)

               Sąjungos pramonėje jau anksčiau buvo vykdomas reikšmingas restruktūrizavimas ir nuolat stengiamasi pagerinti jos gamybos proceso veiksmingumą. Palyginus 4 lentelėje pateiktas gamybos apimtis su 53–55 konstatuojamosiose dalyse aprašytu Sąjungos suvartojimu matyti, kad, priešingai nei viena šalis teigė, Sąjungos pramonė gali patenkinti paklausą Sąjungoje. 4 lentelėje nurodytas didelis pajėgumų naudojimo koeficientas nereiškia, jog Sąjungos pramonė negali gaminti daugiau. Viena vertus, Sąjungos gamintojai turi daugiafunkcių įrenginių pajėgumų, galinčių gamybą nukreipti į kitokios rūšies produktą. Kita vertus, mažesnysis Sąjungos gamintojas, kuris laipsniškai mažino minėto produkto gamybą, galėtų persvarstyti savo sprendimą, jeigu būtų sąžininga konkurencija.

               (126)

               Tikimasi, kad nustačius priemones bus atkurtos vienodos sąlygos ir sąžiningas kainų lygis Sąjungos rinkoje, o Sąjungos pramonės pelningumas pagerintas iki tokio lygio, kuris laikomas įprastu šiai kapitalui imliai pramonei. Nesant muitų, kai kurie Sąjungos gamintojai galbūt turėtų sumažinti savo LTP veiklą ar net ją sustabdyti ir sumažinti darbo vietų skaičių. Dėl to konkurencija rinkoje galėtų sumažėti, o daugeliui naudotojų liktų dar ribotesnis tiekimo šaltinių skaičius.

               (127)

               Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis greičiausiai toliau blogėtų. Pelningumas ir rinkos dalis greičiausiai toliau mažėtų, nes nėra pagrindo konstatuoti, kad nenustačius priemonių kainų smukdymas būtų sustabdytas.

               (128)

               Todėl šiuo etapu Komisija padarė išvadą, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

         6.2.   Kitų suinteresuotųjų šalių interesai

               (129)

               Komisijos tarnybos išsiuntė klausimynus 50 suinteresuotųjų šalių. Tačiau ne visos atsakė į klausimyną: 25 perdirbėjai, įvairių lygmenų prekiautojai ir viena asociacija (Europos popieriaus pramonės konfederacija (toliau – CEPI)) pateikė informacijos, tačiau tik 14 šalių atsakė į klausimyną. Šie atsakymai ne visuomet buvo išsamūs, o kai kurie jų tebuvo patikrinamais įrodymais nepagrįsti tvirtinimai.

               (130)

               Trys perdirbėjai, atsakę į klausimyną, pareiškė pritariantys priemonių nustatymui, visų pirma dėl to, kad jomis būtų atkurtos sąžiningos konkurencijos sąlygos ES rinkoje. Šių perdirbėjų LTP pirkimo apimtis buvo didesnė nei tų, kurie nuomonės nepareiškė arba priemonių nustatymui prieštaravo. CEPI taip pat pritarė priemonių nustatymui ir tvirtino, kad Pietų Korėjos importas dempingo kaina neigiamai paveiktų visą pradinės grandies pramonę, nesusijusius perdirbėjus ir galutinius vartotojus.

               (131)

               Priemonių nustatymui prieštaraujančios šalys nerimauja dėl popieriaus stygiaus ir kainų padidėjimo, alternatyvių tiekimo šaltinių nebuvimo, Sąjungos gamintojų antikonkurencinių veiksmų ir, galiausiai, dėl to, kad tam tikri perdirbėjai turėtų sustabdyti perdirbimo veiklą. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Europos Sąjungoje yra įvairių tiekimo šaltinių, nėra Sąjungos gamintojų antikonkurencinės praktikos požymių ir kad nustačius priemones nebūtų smarkiai padidintos kainos, taip pat turint omenyje nustatyto dempingo skirtumą.

               (132)

               Galiausiai eksportuojantis gamintojas ir Pietų Korėjos Vyriausybė tvirtino, kad nagrinėjant Sąjungos interesus reikėtų atsižvelgti į „Hansol“ grupės investicijas Sąjungoje 2013–2016 m. ir į darbo vietų skaičių, susijusį su susijusiais perdirbėjais. Tačiau jie nepateikė jokių konkrečių įrodymų, susijusių su LTP gamyba.

               (133)

               Be to, kadangi priemone būtų tik atkurta sąžininga konkurencija Sąjungos rinkoje, manoma, kad nustačius antidempingo priemones nagrinėjamasis produktas į Sąjungą bus importuojamas nežalingomis kainomis. Tai turėtų padėti nepriklausomiems perdirbėjams.

               (134)

               Todėl šiame etape Komisija padarė išvada, kad antidempingo muitų poveikis priemonių nustatymui prieštaraujančioms šalims nėra didesnis už teigiamą priemonių poveikį Sąjungos pramonei. Kalbant apie šalis, kurios pateikė nepagrįstos informacijos, atlikus tyrimą nebuvo galima įrodyti, kad nustačius priemones joms būtų padarytas didelis poveikis, jei iš viso toks poveikis būtų.

         6.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (135)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad priemonių nustatymas importuojamam Korėjos Respublikos kilmės LTP šiuo tyrimo etapu neatitiktų Sąjungos interesų.

         7.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (136)

               Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

         7.1.   Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)

               (137)

               Kad nustatytų priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, kuris būtinas Sąjungos pramonės patirtai žalai pašalinti.

               (138)

               Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir, parduodama panašų produktą Sąjungos rinkoje, gauti tokį ikimokestinį pelną, kokį tokios rūšies pramonė šiame sektoriuje pagrįstai galėtų gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kaina.

               (139)

               Skunde skundo pateikėjas paprašė Komisijos naudoti „maždaug 10 %“ apyvartos kaip pagrįstą nežalingą pelno dydį. Atlikus tyrimą nustatyta, kad faktinis Sąjungos pramonės pelningumas iki tol, kol didelį poveikį padarė padidėjęs Pietų Korėjos importas, buvo 13 % 2012 m. ir 11,5 % 2013 m. Todėl remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija mano, kad paskutiniais tipiškais metais, t. y. 2013 m., pramonės gautas pelno dydis yra tinkamas tikslinio pelno dydžiui nustatyti.

               (140)

               Tuo remdamasi Komisija, pridėjusi pirmiau minėtą 11,5 % pelno dydį prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu, apskaičiavo nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą.

               (141)

               Tuomet, remdamasi bendradarbiaujančio eksportuojančio nagrinėjamosios šalies gamintojo vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi. Laikinai nustatytas žalos skirtumas – 35,8 %.

         7.2.   Laikinosios priemonės

               (142)

               Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesnio muito taisyklę tam tikram importuojamam Korėjos Respublikos kilmės lengvam terminiam popieriui turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš dempingo ir žalos skirtumų, t. y. pagal dempingo skirtumą.

               (143)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:

                           Šalis

                           Bendrovė

                           Dempingo skirtumas

                           Žalos skirtumas

                           Laikinasis antidempingo muitas

                           Korėjos Respublika

                           Hansol group (Hansol Paper Co., Ltd ir Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

                           Visos kitos bendrovės (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

               (144)

               Kaip taip pat paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra didelis, nes bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importas sudarė visą eksportą į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu. Todėl visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas antidempingo muitas grindžiamas bendradarbiaujančiai bendrovei taikomu lygiu.

               (145)

               Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (6). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas neturi poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jau taikoma muito norma. Jei pavadinimo pakeitimas neturi įtakos bendrovės teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pakeistą pavadinimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               (146)

               Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą.

         8.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

               (147)

               Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų raštu ir (arba) prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą terminą.

               (148)

               Išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniu tyrimo etapu,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamam Korėjos Respublikos kilmės lengvam terminiam popieriui, kurio svoris ne didesnis kaip 65 g/m2; suvyniotam į ritinius, kurių plotis ne mažesnis kaip 20 cm, svoris (įskaitant popierių) – ne mažesnis kaip 50 kg, o skersmuo (įskaitant popierių) – ne mažesnis kaip 40 cm (toliau – dideli ritiniai); iš vienos arba abiejų pusių padengtam skaidriąja danga arba nepadengtam; iš vienos arba abiejų pusių padengtam drėgmei ir temperatūrai jautria medžiaga; padengtam viršutine danga arba ne, kurio KN kodai šiuo metu yra ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ir ex 4823 90 85 (TARIC kodai: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
   2.   Laikinojo antidempingo muito, taikomo 1 dalyje apibrėžto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra 12,1 %.
   3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
   4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   1.   Per 25 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali:

               a)

               prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas;

               b)

               teikti pastabas raštu Komisijai ir

               c)

               prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

         2.   Per 25 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo Reglamento (ES) 2016/1036 21 straipsnio 4 dalyje nurodytos šalys gali pateikti pastabų dėl laikinųjų priemonių taikymo.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. lapkričio 16 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

      (2)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 (OL L 343, 2009 12 22, p. 51) buvo panaikintas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis reglamentas).

      (3)  OL C 62, 2016 2 18, p. 7.

      (4)  Dėl rizikos, kad atrinktos bendrovės gali pasinaudoti konkurentų duomenimis pritaikydamos apgrąžos inžineriją, ši informacija pateikta kaip intervalai.

      (5)  Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 451/2011 73 konstatuojamoji dalis (OL L 128, 2011 5 14, p. 1).

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.


title: 2016 m. vasario 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/236, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
19.2.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 44/9

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/236
   2016 m. vasario 18 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 18 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  EG

                  86,9

                  IL

                  283,6

                  MA

                  97,2

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  141,6

                  0707 00 05

                  MA

                  84,3

                  TR

                  183,9

                  ZZ

                  134,1

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  44,6

                  TR

                  164,5

                  ZZ

                  105,0

                  0805 10 20

                  CL

                  98,4

                  EG

                  45,1

                  IL

                  62,6

                  MA

                  58,5

                  TN

                  50,3

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  62,6

                  0805 20 10

                  IL

                  124,1

                  MA

                  86,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  98,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  140,8

                  MA

                  121,2

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  97,8

                  0805 50 10

                  EG

                  91,9

                  IL

                  96,1

                  MA

                  74,1

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  88,8

                  0808 10 80

                  CL

                  93,3

                  US

                  110,4

                  ZZ

                  101,9

                  0808 30 90

                  CL

                  235,9

                  CN

                  89,3

                  TR

                  81,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2011 m. liepos 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 726/2011, kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 543/2011 nuostatos, susijusios su ribiniu kiekiu, kurį pasiekus taikomi papildomi muitai obuoliams

text:
26.7.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 194/25

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 726/2011
   2011 m. liepos 25 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 543/2011 nuostatos, susijusios su ribiniu kiekiu, kurį pasiekus taikomi papildomi muitai obuoliams
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 143 straipsnio b punktą kartu su 4 straipsniu,
   kadangi:

               (1)

               2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), numatyta prižiūrėti jo XVIII priede išvardytų produktų importą. Tokia priežiūra turi būti vykdoma pagal taisykles, nustatytas 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (3), 308d straipsnyje;

               (2)

               taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde sudarytos Sutarties dėl žemės ūkio (4) 5 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į naujausius turimus 2008, 2009 ir 2010 m. duomenis, reikėtų patikslinti ribinį kiekį, kurį pasiekus taikomi papildomi muitai obuoliams;

               (3)

               todėl įgyvendinimo Reglamentas (ES) Nr. 543/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (4)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo Reglamento (EB) Nr. 543/2011 XVIII priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu tekstu.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2011 m. rugsėjo 1 d.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 25 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      (3)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

      (4)  OL L 336, 1994 12 23, p. 22.

      PRIEDAS

            „XVIII PRIEDAS

               IV ANTRAŠTINĖS DALIES I SKYRIAUS 2 SKIRSNYJE NURODYTI PAPILDOMI IMPORTO MUITAI

            Nepažeidžiant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymas laikomas tik orientaciniu. Papildomų muitų taikymo sritis šiame priede nustatoma atsižvelgiant į KN kodų, galiojančių šio reglamento priėmimo metu, apimtį.

                        Serijos Nr.

                        KN kodas

                        Aprašymas

                        Taikymo laikotarpis

                        Ribiniai kiekiai
                        (tonomis)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Pomidorai

                        Nuo spalio 1 d. iki gegužės 31 d.

                        481 625

                        78.0020

                        Nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d.

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Agurkai

                        Nuo gegužės 1 d. iki spalio 31 d.

                        31 289

                        78.0075

                        Nuo lapkričio 1 d. iki balandžio 30 d.

                        26 583

                        78.0085

                        0709 90 80

                        Artišokai

                        Nuo lapkričio 1 d. iki birželio 30 d.

                        17 258

                        78.0100

                        0709 90 70

                        Cukinijos

                        Nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

                        57 955

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Apelsinai

                        Nuo gruodžio 1 d. iki gegužės 31 d.

                        368 535

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementinai

                        Nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos

                        175 110

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus); vilkingai ir panašūs citrusinių hibridai

                        Nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos

                        115 625

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Citrinos

                        Nuo birželio 1 d. iki gruodžio 31 d.

                        346 366

                        78.0160

                        Nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.

                        88 090

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Valgomosios vynuogės

                        Nuo liepos 21 d. iki lapkričio 20 d.

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Obuoliai

                        Nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 31 d.

                        700 556

                        78.0180

                        Nuo rugsėjo 1 d. iki gruodžio 31 d.

                        65 039

                        78.0220

                        0808 20 50

                        Kriaušės

                        Nuo sausio 1 d. iki balandžio 30 d.

                        229 646

                        78.0235

                        Nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.

                        35 541

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Abrikosai

                        Nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

                        5 794

                        78.0265

                        0809 20 95

                        Vyšnios, išskyrus rūgščiąsias vyšnias

                        Nuo gegužės 21 d. iki rugpjūčio 10 d.

                        30 783

                        78.0270

                        0809 30

                        Persikai, įskaitant nektarinus

                        Nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d.

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Slyvos

                        Nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d.

                        10 293“


title: 2017 m. gegužės 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/923, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas Traditional Welsh Cider (SGN)

text:
31.5.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 140/4

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/923
   2017 m. gegužės 24 d.
   kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas Traditional Welsh Cider (SGN)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Jungtinės Karalystės paraiška įregistruoti pavadinimą „Traditional Welsh Cider“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (2);

               (2)

               prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Traditional Welsh Cider“ turi būti įregistruotas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įregistruojamas pavadinimas „Traditional Welsh Cider“ (SGN).
   Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.8 klasei „Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai (prieskoniai ir kt.)“, pavadinimas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. gegužės 24 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Phil HOGAN

            Komisijos narys

      (1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

      (2)  OL C 29, 2017 1 28, p. 27.

      (3)  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).