title: 2015 m. lapkričio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2004, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
11.11.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 294/50

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/2004
   2015 m. lapkričio 10 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 10 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  49,2

                  MA

                  75,6

                  MK

                  50,7

                  TR

                  74,5

                  ZZ

                  62,5

                  0707 00 05

                  AL

                  80,9

                  JO

                  229,9

                  MA

                  183,4

                  TR

                  156,7

                  ZZ

                  162,7

                  0709 93 10

                  MA

                  131,4

                  TR

                  177,9

                  ZZ

                  154,7

                  0805 20 10

                  CL

                  170,3

                  MA

                  81,7

                  PE

                  166,7

                  TR

                  83,5

                  ZA

                  150,6

                  ZZ

                  130,6

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CL

                  184,7

                  PE

                  147,1

                  TR

                  73,1

                  ZA

                  95,1

                  ZZ

                  125,0

                  0805 50 10

                  TR

                  105,6

                  ZZ

                  105,6

                  0806 10 10

                  BR

                  311,3

                  EG

                  226,4

                  PE

                  251,0

                  TR

                  169,1

                  ZZ

                  239,5

                  0808 10 80

                  AR

                  145,7

                  CA

                  163,3

                  CL

                  84,4

                  MK

                  29,8

                  NZ

                  142,2

                  US

                  146,9

                  ZA

                  223,1

                  ZZ

                  133,6

                  0808 30 90

                  BA

                  73,9

                  CN

                  83,9

                  TR

                  135,2

                  XS

                  80,0

                  ZZ

                  93,3

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2017 m. liepos 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1242, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 809/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, kaimo plėtros priemonių ir kompleksinės paramos taikymo taisyklės

text:
11.7.2017

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 178/4

            KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1242
      2017 m. liepos 10 d.
      kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 809/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, kaimo plėtros priemonių ir kompleksinės paramos taikymo taisyklės
      EUROPOS KOMISIJA,
      atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
      atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (1), ypač į jo 62 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ir 78 straipsnio b ir c punktus,
      kadangi:

                  (1)

                  Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 (2) 21 straipsnyje nustatyta pagalbos už gyvulius paraiškoms ir mokėjimo prašymams, teikiamiems pagal su gyvuliais susijusios paramos priemones, taikomi reikalavimai. Trumpam gamybos ciklui skirtų rūšių atveju, kai gyvulių apyvarta yra didelė, gyvulių, dėl kurių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 (3) 33 straipsnyje numatytą priemonę teikiami mokėjimo už gyvulius prašymai, skaičius per paraiškų teikimo metus gali labai pasikeisti. Dėl to gali smarkiai skirtis gyvulių, kurie deklaruoti mokėjimo už gyvulius prašyme, ir gyvulių, kuriems galiausiai bus taikomos geresnės gerovės sąlygos, skaičius. Dėl šios priežasties mokėjimo už gyvulius prašyme deklaruotų gyvulių skaičius yra tik orientacinio pobūdžio. Todėl tokių trumpam gamybos ciklui skirtų rūšių atveju valstybėms narėms turėtų būti sudaryta galimybė nustatyti sistemą, pagal kurią gavėjas galėtų prašyti paramos už visus gyvulius, kurie valstybės narės nustatytą dieną arba jos nustatytu laikotarpiu atitinka paramos skyrimo reikalavimus. Jei nėra kompiuterinės duomenų bazės, faktinį gyvulių skaičių turėtų būti įmanoma nustatyti remiantis skerdimo sertifikatais arba kitais patvirtinamaisiais dokumentais, kompetentingai institucijai pateiktais po mokėjimo už gyvulius prašymo pateikimo dienos;

                  (2)

                  atrankos kriterijus privaloma taikyti ne visoms priemonėms ar veiksmų rūšims. Todėl per paramos paraiškų administracines patikras tas elementas turėtų būti tikrinamas tik jei tai būtina;

                  (3)

                  išlaidų pagrįstumas tikrinamas su paramos paraiška susijusių administracinių patikrų etapu, remiantis nustatyta vertinimo sistema. Vis dėlto, jei nepagrįstų išlaidų rizika nedidelė arba jei išlaidų sudėties negalima nustatyti prieš įgyvendinant veiksmą, reikėtų taikyti specialias taisykles;

                  (4)

                  remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (4) 67 straipsnio 1 dalimi, paramos sumą galima nustatyti pagal fiksuotuosius vieneto įkainius, fiksuotąsias sumas ir fiksuotąsias normas. Tokiais atvejais patirtų išlaidų suma ir gavėjo atlikti mokėjimai per administracines patikras neturėtų būti tikrinami;

                  (5)

                  finansinėms priemonėms taikomas patikrų taisykles reikėtų pritaikyti siekiant užtikrinti derėjimą su Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 480/2014 (5) nustatytomis valdymo bei kontrolės taisyklėmis ir atsižvelgti į paramos, kuri suteikiama kaip finansinė priemonė, specifiką;

                  (6)

                  per patikras vietoje turėtų būti tikrinamos ne apmokėtinos išlaidos, o išlaidos, kurias mokėjimo agentūros prašoma apmokėti. Kadangi apmokėtinas išlaidas galima nustatyti tik atlikus visas patikras, tikrinant tas išlaidas per patikras būtų sunku prognozuoti, ar bus įvykdyta tikrinimo norma. Be to, per išlaidų patikras vietoje neturėtų būti tikrinamos tos mokėjimo agentūros išlaidos, kurios apmokėtos tik kaip išankstiniai mokėjimai, kadangi tos išlaidos neatitinka gavėjo patirtų išlaidų. Vertinant, ar įvykdyta mažiausia tikrinimo norma, taip pat turėtų būti įskaičiuojamos su finansinėmis priemonėmis susijusios išlaidos, bet tik tos, kurios kompetentingų institucijų iš tikrųjų yra tikrinamos. Siekiant užtikrinti, kad mažiausia tikrinimo norma būtų įvykdyta kiekvienais kalendoriniais metais, patikras reikėtų atlikti iki Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 9 straipsnyje nustatytos tikrinimo duomenų ir statistinių tikrinimo duomenų pateikimo dienos;

                  (7)

                  kad patikros nebūtų be reikalo dubliuojamos, patikros vietoje turėtų apimti tik tuos elementus, kurie dar nebuvo patikrinti per administracines patikras;

                  (8)

                  remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 48 ir 51 straipsniais, per patikras turi būti patikrinta, ar laikomasi, be kita ko, atitikties reikalavimams kriterijų, vykdomi įsipareigojimai ir kitos pareigos. Be to, remiantis to įgyvendinimo reglamento 50 straipsnio 4 dalies a punktu, nustatant vietoje tikrintinų veiksmų imtį būtina atsižvelgti į būtinybę patikrinti pakankamai įvairių rūšių ir įvairaus masto veiksmus. Todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 54–59 straipsniuose konkrečioms priemonėms nustatytos nuostatos dėl patikrų objekto arba intensyvumo yra nereikalingos;

                  (9)

                  administracinių nuobaudų atveju siekiant užtikrinti, kad vienodos sąlygos būtų taikomos tiek veiksmams, kurie buvo atrinkti patikroms vietoje, tiek tiems, kurie nebuvo atrinkti, abiem atvejais tikrintinos išlaidos turėtų būti mokėjimo prašyme nurodytos išlaidos;

                  (10)

                  todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 809/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

                  (11)

                  šiuo reglamentu padaryti pakeitimai turėtų būti taikomi paramos paraiškoms arba mokėjimo prašymams, susijusiems su 2018 m. sausio 1 d. prasidedančiais paraiškų teikimo metais arba išmokų mokėjimo laikotarpiais. Tačiau, atsižvelgiant į sunkumus, kuriuos 2015 paraiškų teikimo metais valstybės narės patyrė dėl to, kad turėjo pritaikyti savo sistemas prie Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 809/2014 13 straipsnyje nustatyto mokėjimo už gyvulius prašymų pateikimo termino ir prie Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 640/2014 (6) nustatytos išmokų mažinimo, neskyrimo arba nuobaudų sistemos, mokėjimo už gyvulius prašymams, susijusiems su 2016 m. sausio 1 d. prasidedančiais paraiškų teikimo metais, turėtų būti taikoma nuostata, kuria leidžiama faktinį trumpam gamybos ciklui skirtų rūšių gyvulių skaičių nustatyti remiantis skerdimo sertifikatais arba kitais patvirtinamaisiais dokumentais, kompetentingai institucijai pateiktais po mokėjimo už gyvulius prašymo pateikimo dienos;

                  (12)

                  šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Kaimo plėtros komiteto nuomonę,

            PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
      1 straipsnis
      Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 809/2014 iš dalies keičiamas taip:

                  1)

                  21 straipsnyje įterpiama ši 4a dalis:
                  „4a.   Trumpam gamybos ciklui skirtų rūšių gyvulių, už kuriuos teikiama parama pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 33 straipsnį, atveju valstybės narės gali, jei nėra kompiuterinės duomenų bazės, nustatyti tvarką, pagal kurią, teikiant mokėjimo už gyvulius prašymus, būtų naudojami skerdimo sertifikatuose arba kituose patvirtinamuosiuose dokumentuose esantys duomenys. Tie duomenys turi būti pakankami, kad būtų užtikrintas tinkamam atitinkamos paramos priemonės valdymui atskirų gyvulių lygmeniu būtinas patikimumo ir įgyvendinimo lygis.
                  Pirmoje pastraipoje nurodytą tvarką gali sudaryti sistema, pagal kurią gavėjas prašo paramos už visus gyvulius, kurie, remiantis skerdimo sertifikatuose arba kituose patvirtinamuosiuose dokumentuose esančiais duomenimis, valstybės narės nustatytą dieną arba jos nustatytu laikotarpiu atitinka paramos skyrimo reikalavimus.
                  Tokiu atveju valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad laikantis atitinkamai paramos priemonei taikomų nuostatų, antroje pastraipoje nurodyta diena arba laikotarpis būtų aiškiai nustatyti ir žinomi gavėjui.“;

                  2)

                  48 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              2 dalis iš dalies keičiama taip:

                                          i)

                                          c punktas pakeičiamas taip:

                                                      „c)

                                                      atitiktis atrankos kriterijams, jei tokie kriterijai taikomi;“;

                                          ii)

                                          e punktas pakeičiamas taip:

                                                      „e)

                                                      Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų išlaidų, išskyrus nepiniginius įnašus ir nusidėvėjimą, atveju – nurodytų išlaidų pagrįstumas. Išlaidos vertinamos naudojant tinkamą vertinimo sistemą, pavyzdžiui, atsižvelgiant į orientacines išlaidas, lyginant skirtingus pasiūlymus ar išlaidas vertinant vertinimo komisijai. Veiksmų, kurių paramos norma yra iki 30 %, ir veiksmų, kurie remiami pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 35 straipsnį, atveju išlaidų pagrįstumo tikrinimas gali būti atliekamas mokėjimo prašymų administracinių patikrų etapu. Veiksmų, kurių tinkamos finansuoti išlaidos sudaro iki 5 000 EUR, atveju išlaidų pagrįstumą galima nustatyti remiantis biudžeto projektu, kuriam ex ante pritarė vadovaujančioji institucija.“;

                              b)

                              3 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:

                                          „a)

                                          atliktas veiksmas, palyginti su veiksmu, kuriam skirtas paramos prašymas buvo patenkintas;

                                          b)

                                          patirtos išlaidos ir atlikti mokėjimai, išskyrus atvejus, kai taikoma Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 1 dalies b, c arba d punkte nurodyta forma arba metodas.“;

                              c)

                              straipsnis papildomas šia 6 dalimi:
                              „6.   Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 38 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų finansinių priemonių atveju to straipsnio 1–5 dalys netaikomos nei finansinei priemonei skirtam įnašui, nei galutiniam gavėjui skirtai paramai. Tačiau taikomi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 58 bei 59 straipsniai ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 (*1) 9 straipsnis.

                                 (*1)  2014 m. kovo 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 480/2014, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos (OL L 138, 2014 5 13, p. 5).“;"

                  3)

                  50 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              1 dalis iš dalies keičiama taip:

                                          i)

                                          pirma pastraipa pakeičiama taip:
                                          „Per patikras vietoje tikrinamos išlaidos turi sudaryti bent 5 % 46 straipsnyje nurodytų išlaidų, kurios yra bendrai finansuojamos iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kurias kiekvienais kalendoriniais metais mokėjimo agentūros prašoma apmokėti ir kurios nėra susijusios su veiksmais, už kuriuos buvo prašoma tik išankstinių išmokų.“;

                                          ii)

                                          pridedama ši trečia pastraipa:
                                          „Finansinių priemonių atveju į pirmoje pastraipoje nurodytas per patikras vietoje tikrinamas išlaidas įskaičiuojamos tik galutiniams gavėjams skirtos per patikras vietoje tikrintinos išmokos.“;

                              b)

                              2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
                              „Vertinant, ar pasiektas 1 dalyje nurodytas mažiausias lygis, įskaičiuojamos tik tos patikros, kurios buvo atliktos iki 9 straipsnyje nustatytos tikrinimo duomenų ir statistinių tikrinimo duomenų pateikimo dienos.“;

                  4)

                  51 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              1 dalis pakeičiama taip:
                              „1.   Per patikras vietoje tikrinama, ar veiksmas buvo įgyvendintas laikantis taikytinų taisyklių; šios patikros apima visų atitikties reikalavimams kriterijų laikymosi ir įsipareigojimų bei kitų su paramos skyrimu susijusių pareigų vykdymo patikrinimą, kurį galima atlikti per apsilankymą ir kuris nebuvo atliktas per administracines patikras. Patikromis vietoje užtikrinama, kad veiksmas atitinka EŽŪFKP paramos skyrimo reikalavimus.“;

                              b)

                              straipsnis papildomas šia 5 dalimi:
                              „5.   Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 38 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų finansinių priemonių atveju to straipsnio 1–4 dalys netaikomos nei finansinei priemonei skirtam įnašui, nei galutiniam gavėjui skirtai paramai. Tačiau taikomi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 58 bei 59 straipsniai ir Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 9 straipsnis.“;

                  5)

                  54–59 straipsniai išbraukiami;

                  6)

                  60 straipsnis papildomas šia 4 dalimi:
                  „4.   Nukrypstant nuo 48 straipsnio 2 dalies e punkto, veiksmų, kuriuos įgyvendina vietos veiklos grupė ir kurie apima projektų grupę pagal bendrą temą, išlaidų pagrįstumo tikrinimas gali būti atliekamas su ta projektų grupe susijusių mokėjimo prašymų administracinių patikrų etapu.“;

                  7)

                  61 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                              a)

                              1 dalies antras sakinys išbraukiamas;

                              b)

                              2 dalis pakeičiama taip:
                              „2.   Kompetentinga institucija, atlikdama administracines patikras ir, jei reikia, apsilankydama tarpinėse finansų įstaigose ir pas gavėją, užtikrina, kad mokėjimai tarpinėms finansų įstaigoms atitiktų Sąjungos teisę ir kompetentingos institucijos bei tarpinės finansų įstaigos sudarytą susitarimą.“;

                  8)

                  63 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
                  „2.   1 dalyje nurodyta administracinė nuobauda mutatis mutandis taikoma reikalavimų neatitinkančioms išlaidoms, nustatytoms per 49 straipsnyje nurodytas patikras vietoje.“

            2 straipsnis
      Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
      Jis taikomas paramos paraiškoms arba mokėjimo prašymams, susijusiems su 2018 m. sausio 1 d. prasidedančiais paraiškų teikimo metais arba išmokų mokėjimo laikotarpiais.
      Tačiau 1 straipsnio 1 punktas taikomas mokėjimo už gyvulius prašymams, susijusiems su 2016 m. sausio 1 d. prasidedančiais paraiškų teikimo metais.

         Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
         Priimta Briuselyje 2017 m. liepos 10 d.

               Komisijos vardu

               Pirmininkas

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 549.

         (2)  2014 m. liepos 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 809/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, kaimo plėtros priemonių ir kompleksinės paramos taikymo taisyklės (OL L 227, 2014 7 31, p. 69).

         (3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

         (4)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

         (5)  2014 m. kovo 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 480/2014, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos (OL L 138, 2014 5 13, p. 5).

         (6)  2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 640/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos ir dėl išmokų neskyrimo arba atšaukimo sąlygų bei administracinių nuobaudų, taikomų tiesioginėms išmokoms, paramai kaimo plėtrai ir kompleksinei paramai (OL L 181, 2014 6 20, p. 48).


title: 2013 m. kovo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 271/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
22.3.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 82/49

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 271/2013
   2013 m. kovo 21 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. kovo 21 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  JO

                  97,3

                  MA

                  73,5

                  TN

                  111,4

                  TR

                  116,0

                  ZZ

                  99,6

                  0707 00 05

                  JO

                  194,1

                  MA

                  158,2

                  TR

                  160,3

                  ZZ

                  170,9

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  44,9

                  TR

                  96,6

                  ZZ

                  70,8

                  0805 10 20

                  EG

                  55,8

                  IL

                  67,7

                  MA

                  72,4

                  TN

                  58,0

                  TR

                  61,9

                  ZZ

                  63,2

                  0805 50 10

                  TR

                  79,2

                  ZZ

                  79,2

                  0808 10 80

                  AR

                  115,6

                  BR

                  89,9

                  CL

                  133,8

                  CN

                  75,8

                  MK

                  35,4

                  US

                  162,3

                  ZA

                  101,5

                  ZZ

                  102,0

                  0808 30 90

                  AR

                  110,1

                  CL

                  141,6

                  CN

                  85,7

                  TR

                  164,1

                  US

                  150,6

                  ZA

                  99,4

                  ZZ

                  125,3

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2011 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1370/2011, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Горнооряховски суджук (Gornooryahovski sudzhuk) (SGN)]

text:
22.12.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 341/39

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1370/2011
   2011 m. gruodžio 21 d.
   kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Горнооряховски суджук (Gornooryahovski sudzhuk) (SGN)]
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,
   kadangi:

               (1)

               remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Bulgarijos paraiška įregistruoti pavadinimą Горнооряховски суджук (Gornooryahovski sudzhuk) paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (2);

               (2)

               remdamasis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnio 3 dalies c punktu, Kipras pateikė prieštaravimo pareiškimą;

               (3)

               2011 m. sausio 31 d. raštu Komisija paprašė atitinkamų šalių rasti sprendimą. Per 6 mėnesius susitarimas buvo rastas ir 2011 m. liepos 22 d. Kipras savo prieštaravimą atsiėmė;

               (4)

               Todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 21 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

      (2)  OL C 77, 2010 3 26, p. 10.

      PRIEDAS
      Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

         1.2 klasė.   Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

      BULGARIJA

         Горнооряховски суджук (Gornooryahovski sudzhuk) (SGN)


title: 2014 m. vasario 11 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 135/2014, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, panaikinamas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės diciandiamidui nustatytas antidempingo muitas

text:
13.2.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 43/1

      TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 135/2014
   2014 m. vasario 11 d.
   kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, panaikinamas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės diciandiamidui nustatytas antidempingo muitas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 ir 6 dalis bei 9 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1331/2007 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės 1-cianguanidinui (diciandiamidui) nustatė galutinį antidempingo muitą (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Nustatytosios priemonės – 49,1 % ad valorem muitas.

         1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (2)

               Paskelbus pranešimą apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą (3), 2012 m. rugpjūčio 14 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė bendrovė AlzChem AG (toliau – pareiškėjas), pagaminanti 100 % viso Sąjungoje pagaminamo diciandiamido.

               (3)

               Pateiktas prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus galutinių antidempingo priemonių galiojimui dempingas greičiausiai tęstųsi ir jo daroma žala Sąjungos pramonei pasikartotų.

         1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

               (4)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2012 m. lapkričio 15 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (4) paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

         1.4.   Tyrimas

   1.4.1.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (5)

               Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą buvo nagrinėjamas 2011 m. spalio 1 d.–2012 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               (6)

               Po galutinio faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad nagrinėjamasis laikotarpis turėjo prasidėti nuo 2008 m., nes vertinant nuo 2009 m. išvados būtų netipiškos. Pirma, reikėtų pažymėti, kad Komisija naudojasi didele veiksmų laisve nustatydama laikotarpį, kuris nagrinėjamas tikrinant žalą. Antra, pareiškėjas teiginį pateikė per vėlai, kad būtų galima pakeisti laikotarpį. Nagrinėjamasis laikotarpis buvo paskelbtas tyrimo pradžioje, tačiau tuo metu pareiškėjas jo neužginčijo. Tokiame vėlyvame etape šio laikotarpio negalima pakeisti dėl praktinių priežasčių ir dėl to, kad pakeitimas remiantis surinktais įrodymais prieštarautų nešališkam tyrimui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

         1.4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

               (7)

               Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams bei eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

               (8)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį tų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

               (9)

               Buvo susisiekta su dvylika žinomų eksportuojančių Kinijos gamintojų. Kadangi prašomą informaciją pateikė tik vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas, eksportuojančių gamintojų nebuvo būtina atrinkti.

               (10)

               Kalbant apie importuotojus, Sąjungoje buvo nustatyta maždaug 10 nesusijusių diciandiamido importuotojų ir jų paprašyta pateikti atrankai būtiną informaciją. Tik du iš jų pranešė apie save ir sutiko bendradarbiauti atliekant šią peržiūrą. Todėl nesusijusių importuotojų atrankos atlikti nereikėjo.

               (11)

               Komisija nusiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir toms šalims, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė Sąjungos gamintojas, bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas, du nesusiję importuotojai ir vienas Sąjungos naudotojas.

               (12)

               Papildomų pastabų pateikė du nesusiję importuotojai ir (arba) prekiautojai ir trys Sąjungos naudotojai.

               (13)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą nustatant dempingo tęsimosi ir jo daromos žalos pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose.

                           a)

                              Sąjungos gamintojas:

                                       —

                                          AlzChem AG, Trostbergas, Vokietija

                           b)

                              eksportuojantis Kinijos gamintojas:

                                       —

                                       Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Kinija;

                           c)

                              nesusijęs Sąjungos importuotojas:

                                       —

                                          Helm AG, Hamburgas, Vokietija;

                           d)

                              Sąjungos naudotojas:

                                       —

                                          Merck Santé S.A.S., Lionas, Prancūzija.

         2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   2.1.   Nagrinėjamasis produktas

               (14)

               Šioje peržiūroje nagrinėjamas tas pats produktas, kaip apibrėžta pradiniame tyrime, t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės 1-cianguanidinas (diciandiamidas) (toliau – DCD), kurio KN kodas šiuo metu yra 2926 20 00. Šis produktas gaminamas iš negesintų kalkių ir suodžių, susidaro po kelių gamybos etapų. Tai kieta medžiaga iš smulkių baltų kristalinių miltelių, paprastai bekvapė.

               (15)

               DCD paprastai naudojamas kaip tarpinė medžiaga gaminant įvairias kitas chemines tarpines medžiagas (pvz., vaistus) ir yra skirtas naudoti įvairioms pramoninėms paskirtims, susijusioms su vandeniu, plaušiena, popieriumi, tekstile ir oda bei skirtingose su epoksidinės dervos naudojimu susijusiose srityse. Tai pagrindinis azoto–anglies–azoto grandinės elementas, kurį naudojant gaunami specializuoti galutiniai produktai, kaip antai guanidino nitratas ir kiti iš minėtos grandinės gauti junginiai.

               (16)

               Didžioji dalis Sąjungos rinkoje parduodamo DCD yra standartinės rūšies DCD. Smulkesnių dalelių (vadinamojo mikro DCD) produkto parduodama nedaug. Bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas pateikė duomenų tik apie standartinės rūšies DCD.

         2.2.   Panašus produktas

               (17)

               Vienas naudotojas, remdamasis tuo, kad tariamai Sąjungos pramonės gaminamo standartinės rūšies DCD kokybė yra aukštesnė nei eksportuojančių Kinijos gamintojų produkto, teigė, kad Sąjungos DCD ir Kinijos DCD yra nepanašūs produktai. Visų pirma, šis naudotojas tvirtino, kad vandens kiekis Kinijos DCD yra žymiai didesnis ir nepastovus, palyginti su vandens kiekiu Sąjungoje pagamintame DCD. Be to, Kinijos DCD priemaišų kiekis taip pat didesnis.

               (18)

               Kaip ir pradiniame tyrime, atlikus tyrimą nustatyta, kad esama tam tikrų kokybės skirtumų, bet jų neįmanoma apskaičiuoti, be to, jie nedaro poveikio Sąjungos pramonės pagaminto ir Sąjungoje parduoto DCD ir nagrinėjamojo produkto, kurie, kaip nustatyta, buvo tokie patys ir kurių galutinė naudojimo paskirtis ta pati, pagrindinėms cheminėms, fizinėms ir techninėms savybėms.

               (19)

               Kitas naudotojas teigė, kad dėl tariamų mikro DCD ir standartinio DCD fizinių savybių, galutinės paskirties ir kainų skirtumų, mikro DCD neturėtų būti įtrauktas į produkto, kuriam taikomos antidempingo priemonės, apibrėžtąją sritį.

               (20)

               Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad abiejų rūšių produktai pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis cheminėmis, fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Tolesnis standartinio DCD perdirbimas mikro DCD gaminti yra paprastas fizinis procesas (malimas), o ne cheminis apdorojimas. Be to, nors mikro DCD kainos yra didesnės nei standartinio DCD, abiejų rūšių produkto pagrindinė galutinė paskirtis yra vienoda ir abiejų rūšių produktai paprastai gali pakeisti vienas kitą.

               (21)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pradinį tyrimą nagrinėjamojo produkto, Kinijos vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojo Sąjungoje pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         3.   DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

   3.1.   Pirminės pastabos

               (22)

               Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ištirta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas tęsis.

               (23)

               Kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavo tik viena bendrovė, nebuvo būtina taikyti atrankos ir atrinkti eksportuojančių Kinijos gamintojų. Šiai bendrovei teko daugiau nei 35 % nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos į Sąjungą per PTL. Per pradinio tyrimo TL ši bendrovė neeksportavo ir todėl atliekant pradinį tyrimą nebendradarbiavo.

         3.2.   Importas dempingo kainomis per PTL

   3.2.1.   Panaši šalis

               (24)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis kainomis ar apskaičiuotąja verte atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš šios trečiosios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.

               (25)

               Kadangi nagrinėjamasis produktas gaminamas tik Sąjungoje ir Kinijoje, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė ketinanti normaliąją vertę nustatyti pagal už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas, kaip ir atliekant pradinį tyrimą.

               (26)

               Sąjungos pramonės parduotas panašaus produkto kiekis buvo tipiškas. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimas vidaus rinkoje buvo nuostolingas, nors nuostoliai buvo nedideli. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis Sąjungos pramonės gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėta pagrįsta pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau – PBA) išlaidų bei pelno suma. PBA išlaidos ir pelnas nustatyti taikant tokį patį metodą, kaip per pradinį tyrimą. Vadovaujantis 11 straipsnio 9 dalimi Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos pakoreguotos, kad būtų kompensuotos papildomos transporto sąnaudos, atsiradusios dėl to, kad gamybos įrenginiai yra skirtingose vietose, nėra tiesioginės prieigos prie žaliavų, kurias reikia vežti iš atokių gamybos vietų, ir reikia šalinti šalutinį produktą (juodąsias kalkes). Šie koregavimai taip pat atlikti per pradinį tyrimą.

         3.2.2.   Eksporto kaina

               (27)

               Visas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

         3.2.3.   Palyginimas

               (28)

               Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis kainomis EXW sąlygomis.

               (29)

               Siekiant užtikrinti, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo atveju normalioji vertė ir eksporto kaina būtų palygintos teisingai, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi koreguota atsižvelgiant į transporto, draudimo, mokesčių ir kredito sąnaudų skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir jų palyginamumui.

         3.2.4.   Dempingo skirtumas

               (30)

               Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.

               (31)

               Atlikus palyginimą nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas vykdė dempingą, bet jo lygis buvo gerokai mažesnis už nustatytą per pradinį tyrimą.

         3.3.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

   3.3.1.   Pirminė pastaba

               (32)

               Nustačius, kad per PTL vykdytas dempingas, buvo tiriama dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos, ir išnagrinėti šie aspektai: Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai; importo dempingo kaina iš Kinijos apimtis ir kainos; Sąjungos rinkos patrauklumas importui iš Kinijos.

               (33)

               Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui teko daugiau nei 30 % visos KLR gamybos per PTL.

         3.3.2.   Kinijos gamintojų gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

               (34)

               Kadangi viešos informacijos apie Kinijos DCD pramonę nedaug, išvados dėl nepanaudotų pajėgumų daugiausia pagrįstos informacija, pateikta prašyme atlikti peržiūrą ir vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo pateikta informacija, sutikrinta, jei įmanoma, pagal viešai pateikiamą informaciją.

               (35)

               Tuo remiantis laikoma, kad bendri Kinijoje įdiegti pajėgumai 2007–2012 m. išaugo. Faktinė gamyba per PTL sudarė tik 80 000 tonų; tai rodo, kad gali būti nepanaudotų pajėgumų. Kinijoje įdiegti pajėgumai per PTL viršija pasaulinę DCD paklausą, o nepanaudoti pajėgumai galėtų viršyti visą Sąjungos suvartojimą per PTL; Kinijos vidaus suvartojimas per PTL sudarė tik 40 000 tonų, t. y. pusę faktinės Kinijos gamybos apimties.

               (36)

               Kalbant apie nepanaudotus pajėgumus, per patikrinimą vietoje gauta informacija rodo, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui, kuriam teko daugiau nei 20 % bendrų Kinijoje įdiegtų pajėgumų 2012 m., suteiktas leidimas 2014 m. padidinti pajėgumus 50 %. Tikimasi, kad šie nauji pajėgumai, inter alia, bus toliau naudojami šio gamintojo gamybos procese (uždarasis DCD naudojimas) ir Kinijos vidaus rinkoje, kurioje per PTL sunaudota maždaug pusė vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo DCD produkcijos. Remiantis informacija, gauta iš vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo, būsimos investicijos į pajėgumus bus naudojamos tiekti, inter alia, Kinijos vidaus rinkai, kuri yra didelė ir sparčiai auga.

               (37)

               Taigi Kinija gali gaminti didelius kiekius eksportui, ypač atsižvelgiant į tai, kad nėra požymių, jog vidaus rinka galėtų absorbuoti visus nepanaudotus pajėgumus.

         3.3.3.   Importo iš Kinijos dempingo kainomis apimtis ir kainos

               (38)

               Remiantis Eurostato ir patikrintais importo duomenimis, po to, kai 2007 m. buvo nustatytos priemonės, importo iš Kinijos apimtis labai sumažėjo, o nuo 2009 m. iki PTL pabaigos vėl šiek tiek padidėjo, bet niekada nepasiekė 2007 m. lygio. Importui iš Kinijos tenkanti rinkos dalis kito panašiai – sumažėjo nuo 40–45 % 2007 m. iki 10–15 % 2009 m. ir PTL pabaigoje vėl pasiekė 15–20 % lygį, nors Kinijos kainos padidėjo 73 %.

         3.3.4.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (39)

               Sąjungos rinka yra santykinai didelė ir jai tenka maždaug 18 % pasaulyje suvartojamo DCD kiekio, bet tai nereiškia, kad ji yra patraukliausia arba vienintelė patraukli rinka vertinant pagal pardavimo segmentus ir kainas (žr. 74 konstatuojamąją dalį). Iš tiesų, remiantis turima informacija, Kinijos gamintojai tikisi, kad paklausa farmacijos pramonėje padidės, pavyzdžiui, Indijoje, kur DCD naudojamas, pavyzdžiui, vaistams nuo diabeto (metforminui) gaminti. Todėl tokia nauja paklausa galimai absorbuos didelę dalį nepanaudotų Kinijos pajėgumų. Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad Sąjungos rinka nėra vienintelė Kinijos eksportuotojams patraukli rinka.

         3.3.5.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

               (40)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL importas iš Kinijos ir toliau pateko į Sąjungos rinką dempingo kainomis. Atsižvelgiant į toliau vykdomą dempingą, į tai, kad Sąjungos rinka yra didelė rinka, seniau buvusi patraukli Kinijos eksportuotojams, ir į Kinijoje esančius nepanaudotus pajėgumus, viršijančius bendrą Sąjungos suvartojimą, galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones dempingas tęsis. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad dabartinis dempingo lygis yra gerokai mažesnis nei nustatytas per pradinį tyrimą.

         4.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   4.1.   Pirminė pastaba

               (41)

               Kadangi nagrinėti tik vienos bendrovės duomenys, siekiant užtikrinti konfidencialumą dauguma rodiklių pateikti kaip indeksai arba ribiniai dydžiai.

         4.2.   Sąjungos pramonė

               (42)

               Sąjungos gamintojo AlzChem AG gamyba sudaro 100 % Sąjungoje pagaminto DCD. Todėl laikoma, kad AlzChem AG sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

         4.3.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

               (43)

               Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje ne uždaram naudojimui parduodamu kiekiu ir Eurostato importo duomenimis, sutikrintais pagal kitus statistikos šaltinius. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jis kito taip:

                  1   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                           11 042

                           13 712

                           14 338

                           14 146

                           Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           124

                           130

                           128

               (44)

               Be nurodyto suvartojimo laisvojoje rinkoje, pažymima, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu uždarasis Sąjungos pramonės DCD naudojimas sudarė 10–20 % Sąjungos gamybos ir kito taip:

                  2   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Uždarasis naudojimas. Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           123

                           124

                           127

         4.4.   Importas į Sąjungą iš Kinijos

               (45)

               Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas eksportuotojas, nustatyta, kad Eurostato duomenys buvo geriausias informacijos apie importo apimtis ir kainas šaltinis. Eurostato duomenys susiję su ES 27 ir sutikrinti su kitų šaltinių, kaip antai Kinijos eksporto statistikos, 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės ir bendradarbiaujančio importuotojo ir (arba) naudotojo, duomenimis.

               (46)

               DCD siuntos iš Kinijos importuotos pagal dvi muitinės procedūras. Pagal įprastą procedūrą turėjo būti mokamas įprastas muitas ir antidempingo muitas. Pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą neturėjo būti mokamas nė vienas iš šių muitų, nes žaliava buvo naudojama vartotojų grandies produktams, kurie buvo eksportuojami už Sąjungos ribų, gaminti. Kaip nurodyta lentelėje, laikinojo įvežimo perdirbti procedūra per PTL taikyta maždaug dviem trečdaliams importo.

         4.4.1.   Apimtis ir rinkos dalis

               (47)

               2007 m. nustačius antidempingo priemones Kinijos importo apimtis labai sumažėjo. Tokiam importui tenkanti bendra rinkos dalis per PTL buvo maždaug 15–20 %. Nepaisant to, per nagrinėjamąjį laikotarpį Kinijos kilmės importo apimtis pagal įprastą muitų procedūrą svyravo, o importas iš Kinijos pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą išaugo daugiau nei du kartus. Vertinant pagal abi procedūras importo apimtis per laikotarpį išaugo, tačiau buvo gerokai mažesnė nei iki priemonių nustatymo (daugiau kaip 6 000 tonų).

                  3   lentelė

                           Importas iš Kinijos

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Importo apimtis. Įprasta procedūra (tonomis)

                           881

                           1 251

                           1 781

                           730

                           Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           142

                           202

                           83

                           Rinkos dalis

                           5–10 %

                           5–10 %

                           10–15 %

                           5–10 %

                           Vidutinė importo kaina. Įprasta procedūra (EUR/t)

                           1 218

                           1 267

                           1 826

                           2 101

                           Vidutinė importo kaina. Laikinasis įvežimas perdirbti (EUR/t)

                           1 677

                           1 463

                           1 674

                           2 069

                           Importo apimtis. Laikinasis įvežimas perdirbti (tonomis)

                           676

                           984

                           654

                           1 467

                           Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           146

                           97

                           217

                           Rinkos dalis. Abi muitinės procedūros

                           10–15 %

                           15–20 %

                           15–20 %

                           15–20 %

         4.4.2.   Kaina

               (48)

               Kaip matyti iš pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu iš Kinijos importuojamo produkto kainos labai padidėjo.

               (49)

               Sąjungos pramonė teigė, kad kainų raidos negalima paaiškinti pagrindinių sąnaudų veiksnių, t. y. žaliavų ir energijos sąnaudų, raida. Tačiau ji nepateikė jokių kitų paaiškinimų arba teiginį pagrindžiančių įrodymų.

         4.4.3.   Priverstinis kainų mažinimas

               (50)

               Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, vidutinės svertinės Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos buvo palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis importo iš Kinijos CIF kainomis (tik standartinio DCD). Sąjungos pramonės pardavimo kainos pakoreguotos, ypač atsižvelgiant į pristatymo sąnaudas ir komisinius iki gamintojo kainų EXW sąlygomis. Eksporto iš Kinijos CIF kainos gautos iš Eurostato ir sutikrintos su 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės duomenimis; importas, kuriam taikyta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, neįtrauktas. Šios CIF kainos buvo pakoreguotos, kad jos aprėptų su muitiniu įforminimu susijusias išlaidas, t. y. muitus ir išlaidas po importo. Su importu, kuriam taikyta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, susijęs priverstinis kainų mažinimas nagrinėjamas 83 konstatuojamojoje dalyje.

               (51)

               Palyginus išaiškėjo, kad per PTL nagrinėjamojo produkto importo kainos buvo tokios, kad Sąjungos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos.

         4.5.   Importas į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių

               (52)

               Iš kitų trečiųjų šalių importuota nedaug.

               (53)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš JAV apimtis niekada neviršijo 2 % rinkos dalies. Atlikus tyrimą nustatyta, kad importuotas produktas iš tiesų buvo Kinijoje pagamintas ir po to JAV susmulkintas standartinis DCD.

                  4   lentelė

                           Importas iš JAV

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Importo apimtis (tonomis)

                           192

                           237

                           282

                           255

                           Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           123

                           147

                           133

                           Rinkos dalis

                           0–2 %

                           0–2 %

                           0–2 %

                           0–2 %

         4.6.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (54)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.

         4.6.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (55)

               Sąjungos pramonė veikė integruotoje gamybos grandinėje, kuri apima ne tik DCD, bet ir gamintojų ir vartotojų grandies produktus. Nuo 2009 m. Sąjungos DCD gamybos pajėgumai nepakito. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojo gamyba daugiausia padidėjo dėl padidėjusios paklausos Sąjungos rinkoje, kaip nurodyta 1 lentelėje. Nuo 2010 m. Sąjungos gamintojas veikė beveik pilnu pajėgumu. 2009 m. gamyba ir pardavimas sumažėjo dėl finansų krizės.

                  5   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Gamyba. Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           115

                           113

                           109

                           Gamybos pajėgumai. Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Pajėgumų panaudojimas

                           86,9 %

                           100,2 %

                           98,2 %

                           95,2 %

         4.6.2.   Atsargos

               (56)

               Sąjungos gamintojas per nagrinėjamąjį laikotarpį turėjo nedaug atsargų; vertinant Sąjungos pramonės padėtį tai nebuvo laikoma svarbiu veiksniu.

                  6   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Atsargos. Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           73

                           88

                           49

         4.6.3.   Pardavimo apimtis, rinkos dalys ir vidutinės vieneto kainos Sąjungoje

               (57)

               Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 26 %, o jos pardavimo kainos padidėjo 7 %.

               (58)

               Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti pardavimą ES dėl padidėjusio suvartojimo, kaip nurodyta 1 lentelėje. Sąjungos pramonei tenkanti Sąjungos rinkos dalis išliko labai didelė.

                  7   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Pardavimo apimtis. Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           121

                           125

                           126

                           Rinkos dalis

                           80–85 %

                           80–85 %

                           80–85 %

                           80–85 %

                           Pardavimo kaina. Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           95

                           98

                           107

         4.6.4.   Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas

               (59)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas labai pagerėjo, nes ji galėjo padidinti savo pardavimo apimtį ir pardavimo kainas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams. Didelis pelningumo pagerėjimas yra dar įspūdingesnis, jei palygintume jį su pramonės patirtais dideliais nuostoliais pradiniu TL (nuo – 20 iki – 30 %).

                  8   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Pelningumas

                           – 10–0 %

                           – 10–0 %

                           – 10–0 %

                           – 5–0 %

               (60)

               Uždarojo naudojimo sandoriai buvo palyginti pelningi.

               (61)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas buvo visuomet neigiamas, išskyrus PTL, ir atitiko bendro pelningumo tendenciją.

                  9   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Grynųjų pinigų srautas. Indeksas (2009 m. = 100)

                           – 100

                           –84

                           – 229

                           174

         4.6.5.   Investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (62)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė investavo į esamų pramonės įrenginių priežiūrą ir optimizavimą. 2009 m. ji daug investavo į mikro DCD.

                  10   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Investicijos. Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           50

                           65

                           37

               (63)

               Investicijų grąža nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko neigiama ir atitiko nurodytą pelningumo raidą.

                  11   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Investicijų grąža. Indeksas (2009 m. = 100)

                           – 100

                           –63

                           –62

                           –10

               (64)

               Sąjungos pramonė nenurodė susidūrusi su sunkumais padidinti kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu.

         4.6.6.   Užimtumas, našumas, augimas ir darbo užmokestis

               (65)

               Dėl investicijų nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo kvalifikuotų darbuotojų skaičius. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 15 %.

               (66)

               Užimtumo ir našumo padidėjimas atspindi 2010 m. padidėjusią gamybą.

                  12   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Darbuotojų skaičius. Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           107

                           104

                           105

                           Našumas (tonomis vienam darbuotojui). Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           108

                           108

                           105

                           Darbo sąnaudos vienam darbuotojui. Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           112

                           113

                           115

         4.6.7.   Dempingo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

               (67)

               Kaip paaiškinta 3.2 punkte, per PTL buvo toliau vykdomas dempingas.

               (68)

               Atsižvelgiant į importo dempingo kaina iš Kinijos apimtį faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti labai dideliu. Palyginti su pradiniu tyrimu, Sąjungos pramonės padėtis labai pagerėjo – ji sėkmingai atsigavo nuo buvusio dempingo, ypač padidėjo jos pelningumas, pardavimas ir rinkos dalis.

         4.6.8.   Išvada

               (69)

               NET jei kai kurie minėti teigiami pokyčiai yra neseni, manoma, kad Sąjungos pramonės padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai pagerėjo. PTL pabaigoje visi finansiniai rodikliai buvo teigiami arba beveik teigiami.

               (70)

               2007 m. nustačius antidempingo priemones Sąjungos pramonė galėjo pamažu atsigauti nuo žalingo dempingo poveikio ir dar labiau išnaudoti savo galimybes Sąjungos rinkoje ir ES nepriklausančiose šalyse. Tai, kad Sąjungos pramonei priemonės buvo naudingos, geriausiai atspindi aukštas gamybos lygis, pajėgumų naudojimas ir padidėjusios ES pardavimo kainos ir pelningumas. Per PTL Sąjungos pramonė nebepatyrė materialinės žalos dėl importo iš Kinijos.

               (71)

               Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad atliekant pradinį tyrimą tam tikrų žalos rodiklių raida buvo teigiama, bet tuo metu tai nesutrukdė Komisijai patvirtinti, kad materialinė žala buvo daroma. Šį tvirtinimą reikia atmesti. Reglamentas (EB) Nr. 1331/2007 priimtas skirtingomis aplinkybėmis, visų pirma Sąjungos pramonei veikiant ne taip pelningai. Be to, priemonių galiojimo termino peržiūra visiškai skiriasi nuo tyrimo pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį. Tyrime dėmesys kreipiamas į tai, ar dėl dempingo daroma žala vidaus pramonei, o peržiūroje nagrinėjamos ateities tendencijos, jei priemonės nustotų galioti.

         5.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (72)

               Kaip minėta, Sąjungos pramonė per PTL nepatyrė materialinės žalos. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar pasibaigus priemonių galiojimo terminui žala pasikartotų.

         5.1.   Nepanaudotų pajėgumų Kinijoje poveikis

               (73)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad Kinijoje yra didelių gamybos pajėgumų (žr. 34–37 konstatuojamąsias dalis). Tačiau nėra jokio pagrindo daryti išvados, kad tikėtina, jog dėl nepanaudotų pajėgumų labai padidės importas į Sąjungą.

               (74)

               Sąjunga yra viena iš daugelio rinkų, kuriose parduoda eksportuojantys Kinijos gamintojai. Kalbant apie kainas, iš Sąjungos pramonės, bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo gauti duomenys ir Kinijos statistiniai eksporto duomenys patvirtino, kad kelios ne ES rinkos yra bent tokios pat patrauklios kaip Sąjungos rinka.

               (75)

               Sąjungos pramonės pardavimas eksportui dažnai vyko didesnėmis kainomis nei pardavimai Sąjungoje. Atskleidus šiuos faktus pareiškėjas tvirtino, kad didesnės jo eksporto kainos neturi nieko bendra su santykiniu tokių rinkų patrauklumu, o veikiau turėtų būti paaiškintos tuo, kad toks pardavimas buvo susijęs tik su nedidele pardavimo apimtimi. Šis teiginys turėtų būti atmestas, nes bendra ES pramonės pardavimo eksporto rinkoms apimtis per PTL tebebuvo didelė (20–30 % Sąjungos pramonės gamybos apimties). Taip pat nebuvo įrodyta, kad pardavimo pirkėjams sandoriai sudaryti dėl gerokai mažesnių produkto kiekių.

               (76)

               Pagal statistinius Kinijos DCD eksporto į skirtingas rinkas kainų duomenis taip pat nematyti skiriamojo ES rinkos patrauklumo, palyginti su kitomis eksporto rinkomis. Per PTL jau būta didelių nepanaudotų pajėgumų, bet ir tokiomis aplinkybėmis Kinijos eksportuotojai netaikė žalingos kainodaros. Tai, kad nepanaudoti pajėgumai dar labiau didės, šiuo atveju nėra žalos pasikartojimo tikimybės rodiklis. Indija yra bene didžiausia pasaulyje DCD rinka. Remiantis Kinijos eksporto statistiniais duomenimis, Kinijos pardavimo į ES apimtys sudarė tik maždaug 10 % pardavimo į Indiją apimties, o vidutinės Kinijos pardavimo į ES kainos už toną veikiau atitikto Kinijos pardavimo į Indiją kainas. Kitaip tariant, svarbioje Indijos rinkoje vyraujančios rinkos kainos (kurios per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutiniškai padidėjo 65 %) DCD gamintojams yra vienodai patrauklios. Nėra jokių požymių, kad dėl nepanaudotų pajėgumų Kinijoje labai padidėtų importas į Sąjungą. Šiuo metu galima tikėtis, kad artimiausiu metu bent dalis tokių nepanaudotų pajėgumų nebus panaudoti. Ši išvada grindžiama praeities tendencijomis, nes, remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis, nuo 2008 m. iki PTL Kinija padidino savo pajėgumus maždaug 50 %, o bendra jos gamyba padidėjo tik 20 %. Remiantis pareiškėjo prognozėmis iki 2016 m., Kinijos pajėgumai gerokai viršys pasaulinę paklausą, todėl nebus naudojami. Pertekliniai visos šalies pajėgumai būtų mažesni, jeigu prognozės būtų grindžiamos eksportuojančio Kinijos gamintojo pateiktais pardavimų duomenimis. Bet kuriuo atveju, tai, kad, kitaip nei ES gamyba (žr. 55 konstatuojamąją dalį), Kinijos DCD gamyba nėra visiškai integruotos gamybos grandinės dalis, reiškia, kad nepanaudotų pajėgumų sąnaudos nėra tokios didelės.

               (77)

               Be to, papildoma dalis nepanaudotų Kinijos pajėgumų veikiausiai bus absorbuoti dėl tam tikros didėjančios paklausos, ypač farmacijos pramonėje tokiose šalyse kaip Indija (žr. 39 konstatuojamąją dalį). Be to, atlikus tyrimą padaryta išvada, kad AlzChem DCD produktai laikyti patrauklesniais ES naudotojams dėl, inter alia, geografinės padėties ir tiekimo patikimumo. Tai Sąjungos pramonei suteikia tam tikro pranašumo, palyginti su Kinijos gamintojais, nes svarbiausi ES naudotojai perka didelius kiekius DCD. Todėl, atsižvelgiant į minėtas aplinkybes, tai, kad Kinijoje yra didelių gamybos pajėgumų, savaime nėra priežastis daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog žala pasikartos. Tai, kad Sąjungos pramonė prarado dalį bendrų gamybos pajėgumų, šios išvados negali pakeisti.

         5.2.   Planuojamo rinkos augimo poveikis

               (78)

               Kelios šalys paminėjo laukiamą didelį pasaulinės DCD rinkos augimą, daugiausia dėl plataus taikymo farmacijos ir žemės ūkio pramonės šakose. Taip yra dėl to, kad padidėjo vaistų nuo diabeto gamyba, ypač Indijoje. Šį augimą jau atspindi ir 1 lentelėje nurodytas ES suvartojimo padidėjimas.

               (79)

               Numatoma, kad ES rinka taip pat augs, tačiau mažiau. Ši prognozė grindžiama tuo, kad Sąjungoje įsikūręs didelis vaistų gamintojas, parduodantis produktus visame pasaulyje.

               (80)

               Atskleidus faktus pareiškėjas prieštaravo dėl augimo masto. Tačiau reikia pažymėti, kad jo teiginiai šiuo atžvilgiu yra prieštaringi, o keli šaltiniai nurodo didelį ES paklausos ir pasaulio rinkos augimą. Remiantis bendradarbiaujančio eksportuojančio Kinijos gamintojo duomenimis suvartojimas Kinijos vidaus rinkoje sparčiai auga. Todėl pagal turimus duomenis pareiškėjo teiginys, kad paklausa yra arba išliks stabili, nėra pagrįstas.

               (81)

               Po faktų atskleidimo pareiškėjas taip pat pabrėžė, kad jo pardavimo apimtis ir rinkos dalis ne ES rinkose sumažėjo. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad ES pramonė dirbo beveik pilnu pajėgumu, o jos atsargos buvo nedidelės; DCD vartojimas ES ir toliau augo. ES pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augimu kitose rinkose, nes ji nusprendė daugiau dėmesio skirti ES rinkai, o savo gamybos pajėgumų labai nepadidino. Tačiau jei jos plėtra bus įgyvendinta, padėtis gali pasikeisti. Todėl tikimasi, kad net jei Kinijos DCD importo į Sąjungą apimtis artimiausioje ateityje padidėtų, žala automatiškai nepasikartotų. Kaip ir Kinijos gamintojai, Sąjungos pramonė gaus naudos dėl padidėjusios pasaulio paklausos.

               (82)

               Šiuo atžvilgiu, kaip minėta, Sąjungos gamintojas yra labai vertinamas rinkoje ir yra kelių svarbiausių pirkėjų privilegijuotas tiekėjas, bent jau tam tikrų DCD produktų. Jo DCD produktų kokybė ir patikimumas Sąjungoje reiškia, kad jis gali užsitikrinti didelės apimties sutartis su svarbiausiais ES pirkėjais ir numatoma, kad ši padėtis nesikeis nepriklausomai nuo to, ar priemonės bus panaikintos, ar ne. Po faktų atskleidimo svarbus ES naudotojas teigė, kad jis ir toliau pirks tyrime nagrinėjamą produktą iš Sąjungos pramonės, net jei antidempingo priemonės būtų panaikintos.

         5.3.   Kiti aspektai

               (83)

               Kaip paaiškinta 50 ir 51 konstatuojamosiose dalyse, per PTL dėl Kinijos importo kainų Sąjungos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos. Įprastos procedūros (kuri taikyta maždaug trečdaliui importo apimties) atveju priverstinio kainų mažinimo nebuvo. Įvertinus ir laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą (kuri taikyta likusiems dviem trečdaliams importo per PTL) nustatytas labai žemas priverstinio kainų mažinimo lygis. Ši padėtis skiriasi nuo pradiniame tyrime nustatyto didelio priverstinio kainų mažinimo; tai paaiškinama bendru laipsnišku importo kainų didėjimu po priemonių nustatymo, nors šis padidėjimas nebuvo pastovus. Iš tiesų, Kinijos importo CIF kaina ES pasienyje nuo 2009 m. iki PTL pabaigos padidėjo 73 %.

               (84)

               ES pramonė įrodė, kad net ir netaikant priemonių ji tebėra konkurencinga – tai rodo jos didelės apimties eksportas (20–30 % gamybos per PTL) į ne ES šalis, kuriose netaikomos jokios priemonės ir kuriose ji konkuruoja su Kinija nesant antidempingo priemonių. Toliau nurodytą eksporto apimties mažėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad didėjo pardavimo į Sąjungą apimtis, o Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai, kurie iš esmės buvo visiškai panaudoti, nepakito.

                  13   lentelė

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           PTL

                           Eksporto apimtis. Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           105

                           80

                           77

                           Eksporto kaina (nesusijusiems pirkėjams). Indeksas (2009 m. = 100)

                           100

                           100

                           109

                           125

               (85)

               Atsižvelgiant į Sąjungos pramonės pastabas taip pat išnagrinėtos importo iš Kinijos kainos per aštuonis mėnesius po PTL. Sąjungos pramonė nurodė, kad netrukus po PTL dėl importo iš Kinijos buvo daromas didelis spaudimas kainoms. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį kartu su jo 11 straipsnio 5 dalimi, paprastai į informaciją apie laikotarpį po PTL neatsižvelgiama. Tačiau, net ir atsižvelgus į šią informaciją, šiuo etapu nebuvo galima padaryti išvadų, nes neaišku, ar šis kainų pokytis, jei jis bus patvirtintas, yra ilgalaikio pobūdžio. Pavyzdžiui, nors nuo PTL pabaigos iki 2013 m. gegužės mėn. kainos sumažėjo, 2013 m. birželio mėn. jos vėl padidėjo 10 %. Atsižvelgiant į tai, kad po PTL kainos tebebuvo žymiai didesnės nei nustatytos pradiniame tyrime, prognozė, kad artimiausiu metu dėl jų smarkiai pablogėtų esama Sąjungos pramonės, kuriai šiuo metu materialinė žala nedaroma, padėtis, nesiekia tikimybės ribos.

               (86)

               Galiausiai, nėra požymių, kad panaikinus priemones būtų daromas poveikis rinkos kainoms trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu. Reikėtų pažymėti, kad didelė dalis Sąjungoje parduodamo DCD parduodama pagal ilgalaikius (kelių metų trukmės) sandorius ir panašu, kad naudotojų pramonei patikima ir nuolatinė patikimo gamintojo pasiūla yra labai svarbi. Be to, dviem trečdaliams importo per PTL taikyta laikinojo įvežimo perdirbti procedūra, pagal kurią importo arba antidempingo muitai nemokami. Apibendrinant, nors negalima atmesti galimybės, kad dėl kai kurių sandorių bus deramasi iš naujo ir sutartos importo kainos gali sumažėti, nėra tikėtina, kad panaikinus muitus toks sumažėjimas bus žalingas.

         5.4.   Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės

               (87)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nėra tikėtina, kad panaikinus priemones Sąjungos pramonė turėtų sumažinti DCD pardavimo ir gamybos apimtis ir (arba) kainas tiek, kad jos pelningumui arba bendrai padėčiai būtų daromas materialinis poveikis.

               (88)

               Priešingai, atsižvelgiant į visame pasaulyje padidėjusį suvartojimą, Kinijos importo apimtis ir kainas per PTL bei kainas kitose rinkose, manoma, kad netaikant priemonių Sąjungos pramonė ir toliau parduos didelį kiekį DCD; tai darys teigiamą poveikį tiek su DCD susijusiai, tiek ir nesusijusiai jos veiklai.

               (89)

               Tikimasi, kad Sąjungos pramonė ir toliau veiks visu pajėgumu, nepriklausomai nuo to, ar priemonės bus panaikintos, ar ne. Be to, Sąjungos pramonė šiais metais baigė parengiamuosius plėtros programos darbus. 2013 m. rudenį ji nusprendė iš esmės padidinti DCD gamybos pajėgumus. Rinkoje, įskaitant svarbius ES pirkėjus, šiam plėtros planui pritarta. Sprendžiant pagal tai, kad sudarytas plėtros planas, Sąjungos pramonė tikisi, jog pasaulinė paklausa bus didelė ir kad AlzChem turėtų gauti naudos dėl tokio augimo.

               (90)

               NET jei artimiausiu metu Sąjungos pramonė patirs tam tikrą dėl Kinijos importo daromą spaudimą kainoms, tikėtinas poveikis kainoms ir pelningumui neturėtų būti didelis, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonei tenka didelė rinkos dalis ir ji turi pranašumų dėl kokybės ir tiekimo patikimumo bei galimybės užtikrinti sutartis dėl didelio produkto kiekio. Todėl poveikis nesiektų žalos tikimybės ribos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.

               (91)

               Komisija daro išvadą, kad nėra tikėtina, kad panaikinus galiojančias priemones Sąjungos pramonei daroma žala pasikartotų.

         6.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (92)

               Atsižvelgiant į išvadą, kad nėra jokios žalos pasikartojimo tikimybės, išvados dėl Sąjungos interesų nebūtinos.

         7.   ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ PANAIKINIMAS

               (93)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti panaikinti galiojančias priemones. Taip pat nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta, tačiau dėl nė vieno iš jų išdėstytos išvados nekeičiamos.

               (94)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, importuojamam Kinijos kilmės DCD nustatytas antidempingo priemones reikėtų panaikinti, o tyrimą baigti.

               (95)

               Atsižvelgdama į tam tikras aprašytas aplinkybes, t. y. nepanaudotus pajėgumus Kinijoje ir galimą priverstinį kainų mažinimą po PTL, Komisija stebės nagrinėjamojo produkto importą, kad prireikus galėtų lengviau imtis tinkamų veiksmų. Stebėsena bus vykdoma dvejus metus po šio reglamento paskelbimo,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Antidempingo muitas importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės 1-cianguanidinui (diciandiamidui), kurio KN kodas šiuo metu yra 2926 20 00, panaikinamas, o su šiuo importu susijęs tyrimas baigiamas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 11 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         E. VENIZELOS

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 296, 2007 11 15, p. 1.

      (3)  OL C 116, 2012 4 20, p. 3.

      (4)  OL C 349, 2012 11 15, p. 10.