title: 2016 m. sausio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/62, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2016 m. sausio 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos ir importo teisių paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje

text:
21.1.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 14/20

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/62
   2016 m. sausio 20 d.
   kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2016 m. sausio 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos ir importo teisių paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnio 1 ir 3 dalis,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos reglamentu (EB) Nr. 616/2007 (2) leista naudoti paukštienos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriaus produktų importo metines tarifines kvotas;

               (2)

               2016 m. sausio 1–7 d. pateiktose 2016 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi;

               (3)

               2016 m. sausio 1–7 d. pateiktose 2016 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui importo teisių paraiškose nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima suteikti importo teises, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 6 straipsnio 3 dalimi kartu su Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 7 straipsnio 2 dalimi;

               (4)

               siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Kiekiui, nurodytam pagal Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 2016 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui importo licencijų paraiškose, taikomas šio reglamento priedo A dalyje nurodytas paskirstymo koeficientas.
   2.   Kiekiui, nurodytam pagal Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 2016 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui importo teisių paraiškose, taikomas šio reglamento priedo B dalyje nurodytas paskirstymo koeficientas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. sausio 20 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  2007 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 616/2007 dėl leidimo naudoti Bendrijos tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje ir dėl jų administravimo (OL L 142, 2007 6 5, p. 3).

      (3)  2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (OL L 238, 2006 9 1, p. 13).

      PRIEDAS
      A DALIS

                  Grupės Nr.

                  Eilės Nr.

                  Paskirstymo koeficientas. Paraiškos, pateiktos 2016 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,325241

                  2

                  09.4212

                  0,775495

                  4A

                  09.4214

                  —

                  09.4251

                  1,646051

                  09.4252

                  —

                  6A

                  09.4216

                  0,323564

                  09.4260

                  0,37908

                  7

                  09.4217

                  —

                  8

                  09.4218

                  —

            B DALIS

                  Grupės Nr.

                  Eilės Nr.

                  Paskirstymo koeficientas. Paraiškos, pateiktos 2016 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui
                  (%)

                  5A

                  09.4215

                  0,65244

                  09.4254

                  —

                  09.4255

                  —

                  09.4256

                  —


title: 2013 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1377/2013 dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias gruodžio 2013 m. rugsėjo mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1385/2007 leidžiamą naudoti paukštienos tarifinę kvotą

text:
20.12.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 346/49

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1377/2013
   2013 m. gruodžio 19 d.
   dėl importo licencijų išdavimo pagal paraiškas, pateiktas per pirmąsias gruodžio 2013 m. rugsėjo mėn. dienas pagal Reglamentu (EB) Nr. 1385/2007 leidžiamą naudoti paukštienos tarifinę kvotą
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2007 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1385/2007, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 774/94 taikymo taisykles, susijusias su leidimu naudoti tam tikras Bendrijos tarifines kvotas paukštienos sektoriuje ir susijusias su tokių kvotų administravimu (3), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalį,
   kadangi:
   2014 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškose, pateiktose per pirmąsias gruodžio 2013 m. rugsėjo mėn. dienas, nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju yra didesnis už tai daliai skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą,
   PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   2014 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms, pateiktoms remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1385/2007, taikomi šio reglamento priede pateikti paskirstymo koeficientai.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja 2013 m. gruodžio 20 d.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 19 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

      (3)  OL L 309, 2007 11 27, p. 47.

      PRIEDAS

                  Grupės Nr.

                  Eilės Nr.

                  1.1.2014–31.3.2014 laikotarpio dalies importo licencijų paraiškoms taikomi paskirstymo koeficientai
                  (%)

                  1

                  09.4410

                  0,250375

                  2

                  09.4411

                  0,253228

                  3

                  09.4412

                  0,267952

                  4

                  09.4420

                  0,26178

                  6

                  09.4422

                  0,262743


title: 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2264 dėl pirmojo dalinio kvietimo dalyvauti konkurse, paskelbtame Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2080, mažiausios nugriebto pieno miltelių pardavimo kainos nustatymo

text:
16.12.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 342/26

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2264
   2016 m. gruodžio 15 d.
   dėl pirmojo dalinio kvietimo dalyvauti konkurse, paskelbtame Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2080, mažiausios nugriebto pieno miltelių pardavimo kainos nustatymo
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1240, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatų dėl valstybės intervencijos ir paramos privačiajam sandėliavimui taikymo taisyklės (2), ypač į jo 32 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2080 (3) pradedamas nugriebto pieno miltelių pardavimas konkurso tvarka;

               (2)

               atsižvelgiant į pirmojo dalinio kvietimo dalyvauti konkurse paraiškas, reikėtų nustatyti mažiausią pardavimo kainą;

               (3)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Pirmojo dalinio kvietimo dalyvauti nugriebto pieno miltelių pardavimo konkurse, paskelbtame Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2080, kurio paraiškų teikimo laikotarpis baigėsi 2016 m. gruodžio 13 d., mažiausia pardavimo kaina yra 215,10 EUR už 100 kg.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 15 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Generalinis direktorius

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 206, 2016 7 30, p. 71.

      (3)  2016 m. lapkričio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2080, kuriuo pradedamas nugriebto pieno miltelių pardavimas konkurso tvarka (OL L 321, 2016 11 29, p. 45).


title: 2013 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 793/2013, kuriuo nustatomos Farerų Saloms taikomos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių išteklių išsaugojimą  Tekstas svarbus EEE

text:
21.8.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 223/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 793/2013
   2013 m. rugpjūčio 20 d.
   kuriuo nustatomos Farerų Saloms taikomos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių išteklių išsaugojimą
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1026/2012 dėl tam tikrų priemonių siekiant išsaugoti žuvų išteklius, susijusių su valstybėmis, kurios leidžia vykdyti netausiąją žvejybą (1), ypač į jo 4 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių (dar vadinamų norvegiškomis pavasarį neršiančiomis silkėmis) ištekliai – didžiausi pasaulyje atlantinių silkių ištekliai. Sužvejojama nuo vieno iki dviejų milijonų tonų šių išteklių žuvų. Tačiau dėl intensyvaus naudojimo, kurį lėmė pernelyg intensyvi išteklių žvejyba, išteklių drastiškai sumažėjo, jų žvejyba buvo nutraukta daugiau kaip dviem dešimtmečiams (nuo 8-ojo dešimtmečio pradžios iki 10-ojo dešimtmečio vidurio) ir tai turėjo skaudžių pasekmių laivynams, kurie žvejojo šiuos išteklius;

               (2)

               prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių ištekliams atsinaujinus ir 1996 m. leidus vėl juos žvejoti, pasikonsultavus penkioms šalims, į kurių išskirtinę ekonominę zoną šios rūšies žuvys atplaukia per savo migracijos ciklą: Rusijos Federacijai, Norvegijai, Farerų Saloms, Islandijai ir Europos Sąjungai (toliau – jūrinės valstybės), šiems ištekliams imtos taikyti valdymo priemonės;

               (3)

               nuo 2007 m. tvarką, dėl kurios susitarta per jūrinių valstybių konsultacijas, sudarė konkrečios taisyklės dėl bendro leidžiamo sužvejoti kiekio (BLSK) pasidalijimo ir įsipareigojimas ateityje kiekvienai tekusias BLSK dalis išlaikyti palyginti pastovias. Susitarta dėl tokių prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių išteklių BLSK dalių: 5,16 % Farerų Saloms, 14,51 % Islandijai, 6,51 % Sąjungai, 61 % Norvegijai ir 12,82 % Rusijos Federacijai. Be to, jūrinės valstybės taip pat turėjo sudariusios ilgalaikį susitarimą peržiūrėti ir persvarstyti bendrai sutartus valdymo susitarimus tik bendrai ir remdamosi moksline rekomendacija ir iki tam tikros datos;

               (4)

               siekdamos palengvinti bendro leidžiamo sužvejoti kiekio nustatymą, jūrinės valstybės, remdamosi turimomis mokslinėmis žiniomis, bendrai parengė ir įgyvendino ilgalaikį valdymo planą, kuriame laikomasi atsargumo principo, kuriuo siekiama žvejojant neviršyti saugių biologinių ribų ir kuris parengtas taip, kad būtų užtikrinta tausioji žvejyba;

               (5)

               šio ilgalaikio valdymo plano tikslas – siekti, kad išteklių biomasės dydis nebūtų mažesnis negu 2 500 000 t, ir dėti visas pastangas, kad jis viršytų 5 000 000 t, t. y. dydį, kuris, kaip manoma, užtikrintų didžiausią galimą tausiosios žvejybos laimikį. To siekiama ribojant žvejybą tokiu būdu, kad būtų užtikrintas mirtingumo dėl žvejybos koeficientas 0,125. Susitarta, kad biomasės dydžiui tapus mažesniam negu 5 000 000 t, mirtingumo dėl žvejybos koeficientas turėtų būti sumažintas siekiant užtikrinti spartų išteklių atsinaujinimą;

               (6)

               2012 m. rugsėjo mėn. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES), vadovaudamasi valdymo plane nustatytu atsargumo principu, rekomendavo, kad 2013 m. penkioms jūrinėms valstybėms nustatytas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis neviršytų 619 000 t, o tai yra 26 % mažiau, palyginti su 2012 m. nustatytu BLSK;

               (7)

               per pakrantės valstybių konsultacijas, vykusias nuo 2012 m. spalio mėn. iki 2013 m. sausio mėn., per kurias buvo siekiama susitarti dėl tvarkos, kuri bus taikoma 2013 m., Farerų Salų atstovai ne kartą pareiškė, jog jie atsisako toliau laikytis dabartinės pasidalijimo tvarkos. Dėl tvarkos, kuri bus taikoma 2013 m., galiausiai susitarta 2013 m. sausio 18 d., tačiau susitarė tik keturios jūrinės valstybės siekdamos, kad jūrinės valstybės ir toliau kuo labiau koordinuotai valdytų išteklius. Šių konsultacijų 2013 m. sausio 23 d. suderintame protokole teigiama, kad: „Delegacijos išreiškė susirūpinimą, kad Farerų Salos nebetaiko jūrinių valstybių susitarimo apie tai iš anksto nepranešusios“. Kadangi Farerų Salų atstovams pasitraukus iš konsultacijų buvo neįmanoma pasiekti penkių šalių susitarimo dėl tvarkos, likusios keturios šalys tarpusavyje susitarė atsižvelgti į Farerų Salų žvejybos interesus ir atidėti jų tradicinę BLSK dalį, t. y. dalį, kuri Farerų Saloms priklausė pagal 2007 m. tvarką ir kuri sudarė 31 000 tonų (5,16 % BLSK);

               (8)

               per pakrantės valstybių konsultacijas, vykusias iki 2013 m. sausio 23 d., Farerų Salų atstovai nepateikė jokio reikalavimo dėl konkrečios BLSK dalies, nepateikė jokio pasiūlymo raštu ar žodžiu dėl naujos pasidalijimo tvarkos, nesiekė dalyvauti konsultacijose su kitomis keturiomis šalimis ir nedėjo jokių pastangų bendradarbiauti aptariant tvarką, kuri bus taikoma 2013 m.;

               (9)

               Farerų Salų Žuvininkystės ministras 2013 m. kovo 26 d. padarė pareiškimą, kad Farerų Salų laivynui vienašališkai nustatytas leidžiamas sužvejoti kiekis – 105 230 tonų; tai sudaro 17 % rekomenduojamo BLSK arba daugiau nei tris kartus viršija BLSK dalį pagal anksčiau sutartą tvarką ir tai yra 145 % padidėjimas, palyginti su jų 2012 m. BLSK dalimi. Tą vienašališką pareiškimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į pirmiau minėtą mokslinę rekomendaciją 2013 m. 26 % sumažinti sužvejotų žuvų kiekį. Tuo pareiškimu Farerų Salos de facto atsisakė vykdyti bendrai sutartą valdymo planą;

               (10)

               šiais veiksmais Farerų Salos nebendradarbiauja su Sąjunga ir kitomis jūrinėmis valstybėmis valdant bendro intereso žuvų išteklius (prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių išteklius) ir nesilaiko įsipareigojimų pagal 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) 61 straipsnio 2 dalį, 63 straipsnio 1 ir 2 dalis, 118, 119 ir 300 straipsnius bei Jungtinių Tautų susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (JT susitarimas dėl žuvų išteklių) 5 ir 6 straipsnius, 8 straipsnio 1 ir 2 dalis;

               (11)

               jei būtų pasiektas keturių jūrinių valstybių ir Farerų Salų nustatytas leidžiamas sužvejoti kiekis, tuomet bendras sužvejotų žuvų kiekis pasiektų 692 290 t ir tai būtų pernelyg intensyvi žvejyba, palyginti su rekomenduojamu BLSK. Pagal ICES vertinimus ir sužvejotų žuvų kiekio prognozes, pateiktus kartu su rekomendacijomis dėl 2013 m. žvejybos sezono valdymo (2), dėl tokio sužvejotų žuvų kiekio 2014 m. pradžioje išteklių neršiančių žuvų biomasė būtų 4 200 000 t, taigi gerokai mažesnė negu 5 000 000 t dydis, kuris, kaip manoma, užtikrintų didžiausią galimą tausiosios žvejybos laimikį;

               (12)

               be to, nauji viešai prieinami moksliniai įrodymai, kuriuos ICES pateikė 2013 m. gegužės mėn. (3), patvirtina, kad toks ilgalaikis valdymo planas, koks parengtas dabar (kuriuo siekiama mirtingumo dėl žvejybos koeficiento 0,125), yra atsargus, tačiau padidinus mirtingumo dėl žvejybos koeficientą iki 0,15 (taip nutiktų dėl didesnės Farerų Salų BLSK dalies) planas taptų neatsargus ir atsirastų didesnė išteklių išeikvojimo rizika;

               (13)

               pagal Reglamento (ES) Nr. 1026/2012 3 straipsnį valstybę galima laikyti valstybe, kuri leidžia vykdyti netausiąją žvejybą, jeigu: a) ji nebendradarbiauja valdant bendro intereso žuvų išteklius ir laikantis visų 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) ir 1995 m. rugpjūčio 4 d. Susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (UNFSA) ar bet kokio kito tarptautinio susitarimo nuostatų ar tarptautinės teisės normų ir b) arba i) ji nepriima reikalingų žvejybos valdymo priemonių, arba ii) žvejybos valdymo priemones ji priima tinkamai neatsižvelgusi į kitų valstybių ir Sąjungos teises, interesus ir pareigas ir dėl tų žvejybos valdymo priemonių, jas taikant kartu su priemonėmis, kurių ėmėsi kitos valstybės ir Sąjunga, žvejybos veikla galėtų lemti žuvų išteklių netausią būklę;

               (14)

               remiantis pirmiau išdėstytais argumentais, Farerų Salos atitinka visus kriterijus pagal kuriuos ji gali būti laikoma valstybe, kuri leidžia vykdyti netausiąją žvejybą, todėl Komisija gali priimti Reglamente (ES) Nr. 1026/2012 numatytas priemones;

               (15)

               Komisija nusprendė pagal Reglamento (ES) Nr. 1026/2012 6 straipsnį Farerų Salų vietos Vyriausybei ir Danijos Vyriausybei 2013 m. gegužės 17 d. sprendimu (4) ir tos pačios dienos raštu pranešti apie savo ketinimą Farerų Salas priskirti prie valstybių, kurios leidžia vykdyti netausiąją žvejybą, nurodydama tokio priskyrimo priežastis ir apibūdindama galimas priemones, kurių galima imtis pagal tą reglamentą. Farerų Salų vietos Vyriausybė tą pačią dieną patvirtino raštą gavusi;

               (16)

               iki 2013 m. birželio 17 d. Farerų Salų vietos Vyriausybė atsakė į pranešimą užginčydama Komisijos pateiktus argumentus ir pateikdama savo argumentus, esą jie nepasitraukė iš konsultacijų, kad jie tebėra įsipareigoję derybų keliu rasti sprendimą dėl išteklių pasidalijimo, ir kad ES neturi teisės naudoti prievartos priemonių. Tačiau nenurodė ketinantys pakeisti savo sprendimą dėl 2013 metams nustatyto netausaus leidžiamo sužvejoti kiekio ir nepateikė jokio aiškaus tokio didelio 2013 m. leidžiamo sužvejoti kiekio pagrindimo, išskyrus nepagrįstą teiginį, kad „pastaraisiais metais Farerų Salų jurisdikcijai priklausančiose jūrų zonose šių išteklių aptinkama daugiau“;

               (17)

               Komisija išnagrinėjo esamą mokslinę literatūrą šia tema ir rado tik teiginius apie retkarčiais Farerų Salų vandenyse sezono metu ilgesnį laikotarpį būnančias atlantines silkes, tačiau nerado jokių nuorodų, kurios leistų šį reiškinį vertinti kaip stabilų ar nuolatinį jų kiekio padidėjimą. Kalbant apie Farerų Salų pateiktą argumentą, kad 2014 m. išteklių dydis bet kuriuo atveju, o ne dėl jų vienašališkai padidintos BLSK dalies, bus mažesnis nei tas, kuris užtikrina didžiausią galimą tausiosios žvejybos laimikį, reikėtų pažymėti, kad, remiantis naujausiomis mokslinėmis rekomendacijomis (žr. 12 konstatuojamąją dalį), nors ištekliai gali atsinaujinti iki tokio dydžio, kuris užtikrina didžiausią galimą tausiosios žvejybos laimikį, jie ilgiau išliks žemiau to lygio ir bus didesnė išteklių išeikvojimo rizika, jei dabartinis mirtingumo dėl žvejybos koeficientas bus padidintas iki vertės, kuri tolygi vertei, kuri būtų pasiekta dėl didesnės Farerų Salų BLSK dalies;

               (18)

               kruopščiai išanalizavusi Farerų Salų vietos Vyriausybės pateiktus argumentus Komisija padarė išvadą, kad argumentai nepanaikina priežasčių, dėl kurių Komisija pateikė pranešimą, ir nėra objektyvios priežasties, kad jais būtų galima pateisinti šios šalies bendradarbiavimo stoką. Remdamasi ta išvada ir dėl Farerų Salų nenoro pakeisti 2013 metams vienašališkai nustatytą leidžiamą sužvejoti kiekį, Komisija padarė išvadą, kad Farerų Salos ir toliau atitinka kriterijus, pagal kuriuos ji gali būti laikoma valstybe, kuri leidžia vykdyti netausiąją žvejybą;

               (19)

               todėl Komisija mano, kad būtina priimti priemones pagal Reglamento (ES) Nr. 1026/2012 4 straipsnį;

               (20)

               tos priemonės turi būti veiksmingos ir proporcingos, kad būtų pasiektas išteklių išsaugojimo tikslas ir kad būtų užkirstas kelias Farerų Saloms pasinaudoti Sąjungos rinkų, uostų ir įrenginių teikiamais privalumais siekiant toliau vykdyti netausiąją atlantinių silkių žvejybą;

               (21)

               be to, Komisija įvertino priemonių, kurias galima priimti pagal Reglamento (ES) Nr. 1026/2012 4 straipsnio 1 dalį, trumpalaikį ir ilgalaikį poveikį aplinkai, prekybai ir ekonomikai bei jų socialinį poveikį, taip pat su jų įgyvendinimu susijusią administracinę naštą;

               (22)

               remiantis tuo vertinimu tikslinga visų pirma priimti tam tikras Reglamento (ES) Nr. 1026/2012 4 straipsnio 1 dalies c, d, e ir i punktuose išvardytas priemones. Jei šios priemonės būtų neveiksmingos ir jei Farerų Salos ir toliau leistų vykdyti netausiąją žvejybą, būtų galima nustatyti papildomas priemones;

               (23)

               šaltesniais metų mėnesiais Farerų Salų įvairiagyliais tralais vykdoma atlantinių silkių žvejyba gali būti laikoma specializuota žvejyba, tačiau vėlyvą pavasarį ir vasarą, kai sužvejojami panašūs atlantinių silkių ir atlantinių skumbrių kiekiai – mišriąja žvejyba. Sezono metu abi rūšis galima sužvejoti tuo pačiu laivu, tuo pačiu žvejybos įrankio traukimu per tą patį žvejybos reisą arba tose pačiose žvejybos vietose. Taigi, atlantinė skumbrė yra su atlantine silke susijusi rūšis. Dėl šios priežasties, žvejodamos ir eksportuodamos atlantines skumbres, Farerų Salos ir toliau sužvejos daug atlantinių silkių, kurios yra neišvengiama priegauda, net jei atlantinių silkių ir nebūtų galima eksportuoti į Sąjungą. Todėl, neįtraukus atlantinių skumbrių importo į priemones, sumažėtų draudimo importuoti atlantines silkes, kaip priemonės, kuria siekiama užkirsti kelią tolesnei žalai atlantinių silkių išteklių tvarumui, efektyvumas. Atlantinės skumbrės laikosi kartu su atlantinėmis silkėmis taip glaudžiai, kad žvejojant atlantines skumbres Farerų Salų kontroliuojamuose žvejybos rajonuose visada yra pavojus sužvejoti ir atlantines silkes. Taigi, yra tikimybė, kad visos atlantinės skumbrės, sužvejotos kontroliuojant Farerų Saloms, yra sužvejotos kartu su atlantinėmis silkėmis. Todėl tam, kad prekybos priemonės būtų veiksmingos, jos turėtų apimti ir atlantines silkes, ir atlantines skumbres;

               (24)

               vertindama priemonių proporcingumą ir visų pirma spręsdama, ar pagrindinių rūšių, sužvejojamų žvejojant atlantines silkes, prekybos apribojimai turėtų būti siejami su tam tikru ribojamu kiekiu, ar turėtų būti uždraustas visas jų importas, Komisija išnagrinėjo, ar alternatyvios priemonės, o ne visų produktų iš atlantinių silkių arba iš atlantinių skumbrių arba į kurių sudėtį jos įeina, visiškas importo draudimas, galėtų būti laikomos proporcingesnėmis. Buvo įvertintos trys galimos alternatyvos: i) visiems produktams taikomas kiekybinis ribojimas, importas galimas tik tradicinių mainų atveju, ii) visiškas šviežios, užšaldytos ir konservuotos žuvies importo uždraudimas, netaikant šio draudimo įmantresniems produktams, tokiems kaip žuvų miltai ar aliejus, ir iii) importo uždraudimas, taikomas tik atlantinėms silkėms ir produktams iš atlantinių silkių. Nors pirmoji iš šių trijų galimybių galėtų būti labai veiksminga dėl žuvų miltų eksporto iš Farerų Salų į ES svarbos, šiame etape ji laikoma pernelyg apsunkinančia, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad, viena vertus, tai paveiktų Farerų Salų žvejybos pramonės sektorius, kurie nėra tiesiogiai susiję su pelaginių žuvų žvejyba ir, kita vertus, taip būtų užkrauta didelė administracinė našta, susijusi su žuvų miltų ir aliejaus mėginių analize specializuotose laboratorijose siekiant nustatyti jų sudėtį pagal žuvų rūšis. Kaip minėta pirmiau, trečioji alternatyva laikoma neefektyvia, nes jos galimą ekonominį poveikį gali lengvai kompensuoti atlantinių skumbrių eksportas. Todėl pagal antrą alternatyvą užtikrinama geriausia priemonių ir jų pageidaujamo poveikio pusiausvyra ir nėra paprastesnių priemonių pageidaujamam rezultatui pasiekti;

               (25)

               vertindama proporcingumą Komisija taip pat išnagrinėjo, ar reikalingos kitos priemonės, ne tik importo apribojimai, visų pirma apribojimai naudotis uostais. Kadangi uostų naudojimas degalų atsargoms papildyti, kroviniams iškrauti, įgulai pasikeisti, remonto darbams ir poilsiui yra įprasta ir būtina veikla, susijusi su atlantinių silkių žvejyba, Komisija padarė išvadą, kad tokios priemonės taip pat yra būtinos ir negalima taikyti švelnesnių ribojamųjų priemonių, kad būtų užkirstas kelias Farerų Saloms pasinaudoti ES įrenginių teikiamais privalumais vykdant netausiąją atlantinių silkių žvejybą;

               (26)

               vertinant priemonių trumpalaikį ir ilgalaikį poveikį aplinkai, prekybai ir ekonomikai bei jų socialinį poveikį, taip pat su jų įgyvendinimu susijusią administracinę naštą, galima daryti išvadą, kad priemonės yra pagrįstos, neturės nepageidaujamo poveikio ir nebus užkrauta bereikalingos naštos. Priemonių poveikis aplinkai yra didelis, nes tikimasi, kad jos padės pagerinti atlantinių silkių išteklių tvarumą. Priemonių poveikis prekybai bus nedidelis, nes, nors tikimasi greito ekonominio poveikio, vidutinės trukmės laikotarpiu galima nustatyti alternatyvius mainų mechanizmus ir tikimasi, kad galiausiai ES nepajus pasiūlos trūkumo. Tikimasi, kad trumpuoju laikotarpiu ekonominis ir socialinis poveikis bus nedidelis, kadangi jis bus susijęs su poveikiu prekybai; tačiau vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais, jei taikant priemones bus pasiektas norimas poveikis, jis bus labai teigiamas, ypač laivynams, kurių ekonominė priklausomybė nuo pelaginių žuvų yra didelė. Priemonių taikymo administracinė našta bus palyginti nedidelė, jei atsižvelgsime į tai, kad kontrolės priemonės, įskaitant darbuotojus, kurių reikia priemonių vykdymui užtikrinti, valstybėse narėse jau egzistuoja;

               (27)

               galiausiai Komisija išnagrinėjo priemonių suderinamumą su tarptautine teise ir padarė išvadą, kad jos yra susijusios su žuvų išteklių, kuriems netausiai naudojant gresia pereikvojimas, išsaugojimu; jomis siekiama, kad išteklių pereikvojimo vengimas būtų veiksmingas, nes priemonėmis siekiama neviršyti prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių išteklių saugių biologinių ribų. Priemonės įsigaliojo kartu su Sąjungos taikomomis išsaugojimo priemonėmis (Reglamento (ES) Nr. 1026/2012 5 straipsnio 1 dalies b punktas. Visų pirma, atsižvelgusi į Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomendaciją, Sąjunga sumažino savo sužvejojamą kiekį 26 %; taip pat visiškai taiko ilgalaikio valdymo plano, dėl kurio jūrinės valstybės susitarė 1999 m. ir nuo tada jį taiko ir kurį 2013 m. gegužės mėn. patvirtino ICES kaip derantį su atsargumo principu ir valdymo principu, kai žvejojant laikomasi saugių biologinių ribų, sąlygas ir apribojimus. Be to, nėra įtikinamo mokslinio įrodymo, pagal kurį Farerų Salos turėtų teisę į didesnę prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies esančių atlantinių silkių išteklių dalį; taigi, būtų buvę tinkama sumažinti jų kvotas, kaip tai rekomenduoja ICES 2013 m.;

               (28)

               todėl priemonės, kurias reikia priimti pirmiausia, turėtų apimti: a) draudimą importuoti prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių ir atlantinių skumbrių išteklių žuvis bei žuvininkystės produktus, pagamintus iš tokių žuvų arba kurių sudėtyje yra tokių žuvų, ir b) apribojimus laivams, Farerų Saloms kontroliuojant žvejojantiems prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių arba atlantinių skumbrių išteklius, ir laivams, gabenantiems taip sužvejotas žuvis arba iš jų pagamintus žuvininkystės produktus, naudotis Sąjungos uostais. Siekiant palengvinti priemonių, taikomų laivams, žvejojantiems atitinkamus atlantinių silkių ar atlantinių skumbrių išteklius, arba laivams, gabenantiems šias žuvis arba iš šių išteklių pagamintus žuvininkystės produktus, vykdymo užtikrinimą, valstybėms narėms reikėtų pateikti tokių laivų sąrašus. Siekiant nustatyti, ar atlantinės silkės arba atlantinės skumbrės sužvejotos Farerų Saloms kontroliuojant, reikėtų pasinaudoti 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiančio reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinančio reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (5), III skyriuje nustatyta sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistema;

               (29)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Dalykas
   Šiuo reglamentu Farerų Salos pripažįstamos valstybe, kuri leidžia vykdyti netausiąją prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių išteklių žvejybą, ir nustatomos Farerų Saloms taikomos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti tų išteklių ilgalaikį išsaugojimą.
   2 straipsnis
   Taikymo sritis ir tikslai
   Šis reglamentas taikomas prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių išteklių žvejybai, kurią kontroliuoja Farerų Salos. Jo tikslas – užtikrinti prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių išteklių ilgalaikį tvarumą.
   3 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

               a)

               prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių ištekliai – atlantinių silkių (Clupea harengus) ištekliai ICES (Tarptautinė jūros tyrinėjimo taryba) I, II, V, XII ir XIV parajoniuose (6);

               b)

               prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinės silkės – prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių išteklių žuvys;

               c)

               atlantinės skumbrės – Scomber scombrus rūšies žuvys, sužvejotos rajonuose, kuriuose yra prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių;

               d)

               sužvejotos Farerų Saloms kontroliuojant – sužvejotos su Farerų Salų vėliava plaukiojančių laivų, su kitos valstybės vėliava plaukiojančių laivų, kuriems buvo leista žvejoti Farerų Salų išskirtinėje ekonominėje zonoje, arba Farerų Salų įmonių arba Farerų Salų valdžios institucijų frachtuojamų laivų.

         4 straipsnis
   Priskyrimas
   Farerų Salos laikomos valstybe, kuri leidžia vykdyti prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių išteklių netausiąją žvejybą.
   5 straipsnis
   Priemonės
   1.   Draudžiama į Sąjungos teritoriją įvežti, įskaitant perkrovimo uostuose tikslais, priede nustatytas žuvis ar žuvininkystės produktus, kuriuos sudaro prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinės silkės arba atlantinės skumbrės, sužvejotos Farerų Saloms kontroliuojant, kurie yra iš šių žuvų pagaminti arba į kurių sudėtį jos įeina.
   2.   Draudžiama naudotis Sąjungos uostais su Farerų Salų vėliava plaukiojantiems laivams, žvejojantiems prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantines silkes arba atlantines skumbres ir laivams, gabenantiems iš prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių arba atlantinių skumbrių pagamintus žuvininkystės produktus, kuriuos sužvejojo su tos valstybės vėliava plaukiojantys laivai arba laivai, kuriems ta valstybė suteikė leidimą vykdyti tokią žvejybą, nors jie ir plaukioja su kitos valstybės vėliava. Šis draudimas netaikomas nenugalimos jėgos arba nelaimės atvejais, kaip apibrėžta 1982 m. Jungtinių Tautų jūros teisės konvencijos 18 straipsnyje, kad būtų suteiktos paslaugos, kurių būtinai reikia padėčiai ištaisyti.
   6 straipsnis
   Įgyvendinimas
   1.   Valstybių narių kompetentingos institucijos naudojasi Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 III skyriuje nustatyta sugautų žuvų kiekio sertifikavimo sistema, kad nustatytų produktus, kuriems taikomas šio reglamento 5 straipsnio 1 dalyje nustatytas draudimas.
   2.   Siekdamos palengvinti 5 straipsnio 2 dalyje nustatyto draudimo įgyvendinimą, valstybės narės aprūpinamos orientacinio pobūdžio laivų, kurie, remiantis patikimais duomenų šaltiniais, Farerų Saloms kontroliuojant žvejojo arba dabar žvejoja prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantines silkes arba atlantines skumbres, sąrašais.
   7 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 20 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 316, 2012 11 14, p. 34.

      (2)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2012/2012/her-noss.pdf

      (3)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/Special%20requests/NEAFC%20NSS%20herring%20MP.pdf

      (4)  2013 m. gegužės 17 d. Sprendimas C(2013) 2853.

      (5)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

      (6)  Kaip nurodyta 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 70).

      PRIEDAS

         Žuvų ir žuvų produktų, kuriuos draudžiama įvežti į Sąjungos teritoriją, sąrašas

                  Rūšis

                  Produktai (Suderintos sistemos nomenklatūra)

                  Atlantinė silkė (Clupea harengus)

                  ex 0302 41
                  ex 0302 90
                  ex 0303 51
                  ex 0303 90 90
                  ex 0304 59 50
                  ex 0304 86
                  ex 0304 99 23
                  ex 0305 42
                  ex 0305 59 30
                  ex 0305 61
                  ex 0305 72
                  ex 0305 79
                  ex 1604 12
                  ex 1604 20 90

                  Atlantinė skumbrė (Scomber scombrus)

                  ex 0302 44
                  ex 0303 54
                  ex 0304 49 90
                  ex 0304 89 49
                  ex 0304 99 99
                  ex 0305 49 30
                  ex 1604 15
                  ex 1604 20 50


title: 2012 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1160/2012, kuriuo dėl naminių galvijų, skirtų vežti tranzitu iš Kaliningrado srities į kitus Rusijos regionus per Lietuvos teritoriją, veterinarijos sertifikato pavyzdžio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 206/2010  Tekstas svarbus EEE

text:
8.12.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 336/9

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1160/2012
   2012 m. gruodžio 7 d.
   kuriuo dėl naminių galvijų, skirtų vežti tranzitu iš Kaliningrado srities į kitus Rusijos regionus per Lietuvos teritoriją, veterinarijos sertifikato pavyzdžio iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 206/2010
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvą 2004/68/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias tam tikrų kanopinių gyvūnų importą į ir tranzitą per Bendriją, iš dalies keičiančią Direktyvas 90/426/EEB ir 92/65/EEB ir panaikinančią Direktyvą 72/462/EEB (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą, 7 straipsnio e punktą ir 13 straipsnio 1 punktą,
   kadangi:

               (1)

               Direktyvoje 2004/68/EB yra nustatyti gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi vežant gyvus kanopinius tranzitu per Sąjungą. Joje numatyta, kad gali būti nustatomos specialiosios nuostatos, taikomos gyvų kanopinių vežimui tranzitu per Sąjungą iš patvirtintų trečiųjų šalių, ir atitinkami veterinarijos sertifikatų pavyzdžiai, jei tie gyvūnai vežami tranzitu per Sąjungos teritoriją gavus muitinės ir oficialų veterinarinį patvirtinimą ir vykdant muitinės ir oficialią veterinarinę priežiūrą, per patvirtintus pasienio kontrolės postus ir nestojant Sąjungos teritorijoje jokiais tikslais, išskyrus būtinus gyvūnų gerovei užtikrinti;

               (2)

               2010 m. kovo 12 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 206/2010, kuriuo nustatomi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų dalių, iš kurių į Europos Sąjungą leidžiama įvežti tam tikrus gyvūnus ir šviežią mėsą, sąrašai ir veterinarijos sertifikatų reikalavimai (2), yra nustatyti veterinarinio sertifikavimo reikalavimai, taikomi įvežant į Sąjungą tam tikras gyvų gyvūnų, įskaitant kanopinius, siuntas. To reglamento I priede pateiktas trečiųjų šalių, teritorijų ar jų dalių, iš kurių tokios siuntos į Sąjungą gali būti įvežamos, sąrašas ir veterinarijos sertifikatų, kurie turi būti pridedami vežant tas siuntas, pavyzdžiai;

               (3)

               pagal dabartinius reikalavimus, taikomus veisimui ir gamybai skirtus gyvus galvijus vežant tranzitu per Lietuvos teritoriją iš Kaliningrado srities (Kaliningradskaya oblast) į kitus Rusijos regionus, nustatyta, kad prieš vežimą būtina pateikti sertifikatą, kuriame, inter alia, nurodoma, kad po atsivedimo arba bent šešis mėnesius iki jų išsiuntimo pervežimui per Sąjungą dienos gyvūnai buvo laikomi Kaliningrado teritorijoje ir kad pastarąsias 30 dienų jie neturėjo sąlyčio su importuotais poranagiais gyvūnais;

               (4)

               Rusija paprašė persvarstyti šiuos reikalavimus, kad būtų leidžiama tranzitu pervežti per Lietuvos teritoriją veisimui ir gamybai skirtus gyvus Sąjungos kilmės galvijus, kurie buvo įvežti į Kaliningrado sritį, ir nebūtų reikalaujama, kad jie prieš tai toje srityje būtų pralaikyti minimalų laikotarpį;

               (5)

               atsižvelgiant į palankią gyvūnų sveikatos padėtį Sąjungoje tikslinga nustatyti alternatyvius sertifikavimo reikalavimus dėl tokių gyvūnų pervežimo tranzitu kelių transporto priemonėmis per Lietuvos teritoriją iš Kaliningrado srities į kitas Rusijos teritorijos dalis. Tačiau siekiant apsaugoti Sąjungos gyvūnų sveikatos būklę, toks pervežimas tranzitu turėtų būti leidžiamas tik jeigu pateikiamas tinkamas sertifikatas, kuriame nurodoma, kad gyvūnus įvežus į Kaliningradą jie buvo laikomi patalpose, kuriose laikomi tik Sąjungos kilmės gyvūnai;

               (6)

               todėl Reglamento (ES) Nr. 206/2010 I priedo 2 dalyje veterinarijos sertifikato pavyzdys „BOV-X-TRANSIT-RU“ turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (7)

               todėl Reglamentas (ES) Nr. 206/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (8)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (ES) Nr. 206/2010 I priedo 2 dalyje veterinarijos sertifikato pavyzdys „BOV-X-TRANSIT-RU“ pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. gruodžio 7 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL 139, 2004 4 30, p. 321.

      (2)  OL L 73, 2010 3 20, p. 1.

      PRIEDAS

         „Pavyzdys BOV-X-TRANSIT-RU


title: 2013 m. gegužės 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 445/2013 dėl leidimo naudoti selenometionino hidroksianalogą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą  Tekstas svarbus EEE

text:
15.5.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 130/21

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 445/2013
   2013 m. gegužės 14 d.
   dėl leidimo naudoti selenometionino hidroksianalogą kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka;

               (2)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti selenometionino hidroksianalogą. Kartu su prašymu pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

               (3)

               prašymas pateiktas dėl leidimo naudoti selenometionino hidroksianalogą – seleno organinį junginį – kaip visų rūšių gyvūnams skirtą pašarų priedą, priskirtiną prie priedų kategorijos „maistiniai priedai“;

               (4)

               Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2012 m. gruodžio 11 d. nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis selenometionino hidroksianalogas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai ir kad naudojamas šis preparatas gali būti veiksmingas seleno šaltinis visų rūšių gyvūnams. Tarnyba nemano, kad reikėtų nustatyti konkrečius stebėjimo po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, patvirtinama pašarų priedo pašaruose analizės metodo taikymo ataskaita, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

               (5)

               selenometionino hidroksianalogo vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje numatytos leidimų išdavimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl reikėtų leisti naudoti šį preparatą, kaip nurodyta šio reglamento priede;

               (6)

               Tarnyba padarė išvadą, kad papildymo organiniu selenu apribojimas turėtų būti taikomas seleno organiniams junginiams – selenizuotoms mielėms ir selenometionino hidroksianalogui – kuriems jau suteiktas leidimas. Taigi, jeigu į pašarus taip pat pridėta seleno neorganinių junginių, organinio seleno priedų kiekis neturėtų viršyti 0,2 mg/kg visaverčio pašaro;

               (7)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Priede nurodytą preparatą, priklausantį priedų kategorijai „maistiniai priedai“ ir funkcinei grupei „mikroelementų junginiai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedą šio reglamento priede nustatytomis sąlygomis.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 14 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

      (2)  EMST leidinys, 2013 m., 11(1):3046.

      PRIEDAS

                  Priedo identifikavimo numeris

                  Leidimo turėtojo pavadinimas

                  Priedas

                  Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

                  Gyvūno rūšis arba kategorija

                  Didžiausias amžius

                  Mažiausias kiekis

                  Didžiausias kiekis

                  Kitos nuostatos

                  Leidimo galiojimo terminas

                  Elemento (Se) kiekis mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

                     Maistinių priedų kategorija. Funkcinė grupė: mikroelementų junginiai

                  3b814

                  —

                  Selenometionino hidroksianalogas

                                 Priedo apibūdinimas

                                          Selenometionino hidroksianalogo kietas ir skystas preparatas

                                          Seleno kiekis: 18 000–24 000 mg Se/kg

                                          Organinis selenas > 99 % bendro Se kiekio

                                          Selenometionino hidroksianalogas > 98 % bendro Se kiekio

                                          Kietas preparatas: 5 % selenometionino hidroksianalogo ir 95 % užpildo

                                          Skystas preparatas: 5 % selenometionino hidroksianalogo ir 95 % distiliuoto vandens

                                 Veikliosios medžiagos apibūdinimas

                                          Organinis selenas iš selenometionino hidroksianalogo (R,S-2-hidroxi-4-metilselenobutanoinė rūgštis)

                                          Cheminė formulė C5H10O3Se

                                          CAS numeris 873660-49-2

                                 Analizės metodas
                                  (1)

                                          Metionino hidroksianalogo nustatymas pašarų priede:

                                                      —

                                                      efektyviosios skysčių chromatografijos metodas kartu su ultravioletinės spinduliuotės aptikimu esant 220 nm (HPLC-UV).

                                          Suminio seleno nustatymas pašarų priede:

                                                      —

                                                      didelės skyros indukcinė plazmos masių spektrometrija (ICPMS) po skaidymo mikrobangomis naudojant HNO3/H2O2 arba

                                                      —

                                                      indukciškai susietos plazmos atominės emisinės spektroskopijos metodas po skaidymo naudojant HNO3/HCl.

                                          Suminio seleno nustatymas premiksuose ir pašaruose:

                                                      —

                                                      atomų sugėrimo spektrometrijos sudarant hidridą metodas (HGAAS) po skaidymo mikrobangomis naudojant HNO3/H2O2 (EN16159:2012).

                  Visos rūšys

                  —

                  0,50 (iš viso)

                              1.

                              Priedas maišomas su pašarais kaip premiksas.

                              2.

                              Naudotojų saugumui: tvarkant produktą reikia dėvėti kvėpavimo takų apsaugos priemones, apsauginius akinius ir pirštines.

                              3.

                              Didžiausias organinio seleno kiekis kaip priedo
                              0,20 mg Se/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %.

                  2023 m. birželio 4 d.

         (1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/authorisation/evaluation_reports/Pages/index.aspx.


title: 2015 m. rugsėjo 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1507, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1371/2013, kuriuo galutinio antidempingo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams, taikymo sritis išplečiama iš, be kita ko, Indijos siunčiamam importuojamam produktui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Indijos kilmės

text:
10.9.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 236/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1507
   2015 m. rugsėjo 9 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1371/2013, kuriuo galutinio antidempingo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams, taikymo sritis išplečiama iš, be kita ko, Indijos siunčiamam importuojamam produktui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Indijos kilmės
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnio 4 dalį,
   kadangi:
   A.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

               (1)

               Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 791/2011 (2) nustatė 62,9 % galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės (toliau – KLR) tinkliniams stiklo pluošto audiniams, galutinį surinkimą.

               (2)

               Atlikus priemonių vengimo tyrimą, Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1371/2013 (3) nurodytų priemonių taikymo sritis buvo išplėsta iš, be kita ko, Indijos siunčiamiems tam tikriems importuojamiems tinkliniams stiklo pluošto audiniams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Indijos kilmės (toliau – išplėstosios priemonės).

         B.   PRAŠYMAS ATLIKTI PERŽIŪRĄ

               (3)

               Vėliau Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnio 4 dalį.

               (4)

               Prašymą pateikė „Pyrotek India Pvt. Ltd.“ (toliau – pareiškėjas), Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) tam tikrų tinklinių stiklo pluošto audinių eksportuojantis gamintojas; prašymas susijęs tik su galimybe atleisti nuo išplėstųjų priemonių.

               (5)

               Komisija išnagrinėjo pareiškėjo pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka tyrimui pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnio 4 dalį inicijuoti. Todėl Komisija 2014 m. rugsėjo 23 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (4) inicijavo tyrimą.

         C.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS

               (6)

               Šioje peržiūroje nagrinėjamas produktas – Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tinkliniai stiklo pluošto audiniai, kurių akutės ilgis ir plotis yra didesni nei 1,8 mm, o svoris didesnis nei 35 g/m2, išskyrus stiklo pluošto diskus, arba siunčiami iš Indijos, deklaruojami arba nedeklaruojami kaip Indijos kilmės (toliau – peržiūrimasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7019 51 00 ir ex 7019 59 00.

         D.   TYRIMAS

   a)   Tiriamasis laikotarpis

               (7)

               Tiriamasis laikotarpis truko nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d., o ataskaitinis laikotarpis – nuo 2013 m. liepos 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d.

               (8)

               Komisija oficialiai pranešė bendrovei „Pyrotek“ ir Indijos atstovams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pareikšti savo nuomonę ir informuotos apie galimybę pateikti prašymą būti išklausytoms. Tokio prašymo negauta.

               (9)

               Komisija bendrovei „Pyrotek“ nusiuntė klausimyną ir laiku gavo jos atsakymą. Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga peržiūrai atlikti. Surengtas tikrinamasis vizitas bendrovės „Pyrotek“ patalpose Čenajuje ir Punoje, Indijoje.

         b)   Pareiškėjas

               (10)

               Pareiškėjas – JAV įsteigtos tarptautinės grupės „Pyrotek“ Indijos patronuojamoji bendrovė. „Pyrotek“ grupė tiekia įvairias medžiagų ir priemones metalo ir aliuminio pramonei.

               (11)

               Visų pirma, pareiškėjas gamina peržiūrimąjį produktą savo gamykloje Čenajuje, Indijoje, ir parduoda jį susijusioms bendrovėms Sąjungoje. Susijusios bendrovės Sąjungoje daugeliu atveju toliau perdirba peržiūrimąjį produktą ir parduoda galutinį produktą galutiniams vartotojams.

         c)   Tyrimo išvados

               (12)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas pradėjo gaminti peržiūrimąjį produktą 2011 m. rugpjūčio mėn., ir patvirtinta, kad pareiškėjas galėjo pagaminti visą kiekį, kurį jis eksportavo į Sąjungą nuo tiriamojo laikotarpio, po kurio buvo nustatytos išplėstosios priemonės, pradžios. Visų pirma buvo nustatyta, kad pardavimo apimtis buvo suderinama su gamybos pajėgumais ir žaliavų (verpalų) pirkimu.

               (13)

               Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad pareiškėjas nėra susijęs su jokiu eksportuojančiu gamintoju, kuriam taikomos galiojančios priemonės.

               (14)

               Be to, atlikus tyrimą patvirtinta, kad pareiškėjas nevengė priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnyje.

               (15)

               Visų pirma, atlikus tyrimą nustatyta, kad, nors didelis žaliavų (visų pirma verpalų) kiekis yra įsigytas iš Kinijos Liaudies Respublikos, tai negalėjo būti laikoma surinkimo operacija pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 2 dalį.

               (16)

               Atsižvelgdama į šias išvadas, Komisija nustatė, kad pareiškėjas yra tikrasis peržiūrimojo produkto gamintojas, todėl jį reikėtų atleisti nuo išplėstųjų priemonių.

         E.   PROCEDŪRA

               (17)

               Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (ES) Nr. 1371/2013 1 straipsnio 1 ir 2 dalys iš pakeičiamos taip:

      „1.   Visoms kitoms bendrovėms taikomo galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamento (ES) Nr. 791/2011 1 straipsnio 2 dalimi importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams, kurių akutės ilgis ir plotis didesni nei 1,8 mm, o svoris didesnis nei 35 g/m2, išskyrus stiklo pluošto diskus, taikymas išplečiamas iš Indijos ir Indonezijos siunčiamiems importuojamiems tinkliniams stiklo pluošto audiniams, kurių akutės ilgis ir plotis didesni nei 1,8 mm, o svoris didesnis nei 35 g/m2, išskyrus stiklo pluošto diskus, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Indijos ir Indonezijos kilmės, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7019 51 00 ir ex 7019 59 00 (TARIC kodai – 7019510014, 7019510015, 7019590014 ir 7019590015), išimtis daroma „Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd.“ (papildomas TARIC kodas B942) ir „Pyrotek India Pvt. Ltd.“ gaminamiems produktams (papildomas TARIC kodas C051).
      2.   „Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd.“ ir „Pyrotek India Pvt. Ltd.“ atleidžiamos nuo priemonių su sąlyga, kad valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti šio reglamento priede išdėstytus reikalavimus. Nepateikus tokios sąskaitos faktūros taikomas 1 dalyje nustatytas antidempingo muitas.“

   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 9 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  2011 m. rugpjūčio 3 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 791/2011, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams, galutinis surinkimas (OL L 204, 2011 8 9, p. 1).

      (3)  2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1371/2013, kuriuo galutinio antidempingo muito, nustatyto Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 791/2011 tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams, taikymo sritis išplečiama tam tikriems iš Indijos ir Indonezijos siunčiamiems importuojamiems tinkliniams stiklo pluošto audiniams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Indijos ir Indonezijos kilmės (OL L 346, 2013 12 20, p. 20).

      (4)  Pranešimas apie dalinės tarpinės antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tinkliniams stiklo pluošto audiniams, kurių taikymas išplėstas iš Indijos siunčiamam importuojamam produktui, deklaruojamam kaip Indijos kilmės arba ne, peržiūros inicijavimą (OL C 330, 2014 9 23, p. 8).


title: 2011 m. gegužės 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 497/2011 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

text:
21.5.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 134/11

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 497/2011
   2011 m. gegužės 18 d.
   dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,
   kadangi:

               (1)

               Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

               (2)

               Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius.

               (3)

               Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

               (4)

               Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius.

               (5)

               Muitinės kodekso komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį nepareiškė nuomonės,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.
   2 straipsnis
   Valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 18 d.

            Komisijos vardu, Pirmininko vardu

         Algirdas ŠEMETA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

      (2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

      PRIEDAS

                  Prekių aprašymas

                  Klasifikavimas
                  (KN kodas)

                  Motyvai

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Į sirupą panašus aromatizuotas skystis, kurio sudėtis (masės procentais):

                                          Vanduo

                                          65,13

                                          Cukranendrių cukrus

                                          28,47

                                          Žaliųjų citrinų sultys

                                          3,18

                                          Citrinų rūgštis

                                          1,49

                                          Citrinų sultys

                                          1,18

                                          Aromatinė medžiaga

                                          0,46

                                          Dažikliai

                                          0,0003

                                          Pagalbinės medžiagos

                                    Praskiedus vandeniu arba alkoholiu preparatas yra paruoštas gerti kaip kokteilis.

                  2106 90 59

                  Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 2106, 2106 90 ir 2106 90 59 atitinkančiais prekių aprašymais.
                  Kadangi pats produktas netinkamas gerti, jis neklasifikuotinas kaip gėrimas priskiriant 22 skirsniui.
                  Atsižvelgiant į jo sudėtį, kurioje yra aromatinių medžiagų ir dažiklių, produktas klasifikuotinas kaip aromatizuotas cukraus sirupas priskiriant KN kodą 2106 90 59.
                  Taip pat žr. SS paaiškinimų 2106 pozicijos 12 punkto paaiškinimus.

                              2.

                              Į sirupą panašus aromatizuotas skystis, kurio sudėtis (masės procentais):

                                          Vanduo

                                          51,27

                                          Cukranendrių cukrus

                                          28,40

                                          Aviečių sultys

                                          10,60

                                          Aviečių tyrė

                                          8,20

                                          Aromatinė medžiaga

                                          0,18

                                          Dažikliai

                                          0,02

                                          Pagalbinės medžiagos

                                    Praskiedus vandeniu arba alkoholiu preparatas yra paruoštas gerti kaip kokteilis.

                  2106 90 98

                  Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 2106, 2106 90 ir 2106 90 98 atitinkančiais prekių aprašymais.
                  Kadangi pats produktas netinkamas gerti, jis neklasifikuotinas kaip gėrimas priskiriant 22 skirsniui.
                  Atsižvelgiant į jo sudėtį, kurioje yra didelis kiekis vaisių sulčių ir vaisių tyrės, produktas sudėtingesnis nei aromatizuoti cukraus sirupai, klasifikuojami priskiriant KN kodą 2106 90 59.
                  Todėl produktas klasifikuotinas kaip gėrimų gamybai skirtas preparatas priskiriant KN kodą 2106 90 98. Taip pat žr. SS paaiškinimų 2106 pozicijos 12 punkto paaiškinimus.


title: 2012 m. liepos 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 679/2012, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [ Squacquerone di Romagna (SKVN)]

text:
25.7.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 198/6

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 679/2012
   2012 m. liepos 24 d.
   kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Squacquerone di Romagna (SKVN)]
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,
   kadangi:

               (1)

               remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa, Italijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Squacquerone di Romagna“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (2);

               (2)

               prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 24 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Dacian CIOLOȘ

            Komisijos narys

      (1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

      (2)  OL C 304, 2011 10 15, p. 19.

      PRIEDAS
      Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

         1.3 klasė.   Sūriai

      ITALIJA

         Squacquerone di Romagna (SKVN)


title: 2015 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1299, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
29.7.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 199/24

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1299
   2015 m. liepos 28 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 28 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  160,9

                  MK

                  26,3

                  ZZ

                  93,6

                  0709 93 10

                  TR

                  118,4

                  ZZ

                  118,4

                  0805 50 10

                  AR

                  121,6

                  UY

                  142,0

                  ZA

                  129,0

                  ZZ

                  130,9

                  0806 10 10

                  EG

                  280,5

                  MA

                  227,1

                  TN

                  185,1

                  TR

                  158,2

                  US

                  286,0

                  ZA

                  115,6

                  ZZ

                  208,8

                  0808 10 80

                  AR

                  127,0

                  BR

                  94,6

                  CL

                  136,4

                  NZ

                  132,6

                  US

                  116,2

                  UY

                  170,5

                  ZA

                  129,6

                  ZZ

                  129,6

                  0808 30 90

                  AR

                  255,7

                  CL

                  196,1

                  NZ

                  153,0

                  ZA

                  128,8

                  ZZ

                  183,4

                  0809 10 00

                  TR

                  233,0

                  ZZ

                  233,0

                  0809 29 00

                  TR

                  246,2

                  US

                  487,6

                  ZZ

                  366,9

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  70,6

                  TR

                  176,8

                  ZZ

                  123,7

                  0809 40 05

                  BA

                  57,2

                  IL

                  124,7

                  XS

                  66,1

                  ZZ

                  82,7

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2014 m. vasario 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 111/2014 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

text:
7.2.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 38/16

      KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 111/2014
   2014 m. vasario 4 d.
   dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,
   kadangi:

               (1)

               siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

               (2)

               Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

               (3)

               laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

               (4)

               reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija jos turėtojas galėtų dar tam tikrą laikotarpį remtis, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (2) 12 straipsnio 6 dalyje. Toks laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

               (5)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.
   2 straipsnis
   Remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi, privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. vasario 4 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Algirdas ŠEMETA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

      (2)  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92, nustatantis Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, 1992 10 19, p. 1).

      PRIEDAS

                  Prekių aprašymas

                  Klasifikavimas
                  (KN kodas)

                  Motyvai

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Aparatas, kurį sudaro skystakristalio vaizduoklio (LCD) spalvoto vaizdo monitorius su jutikliniu paviršiumi (vadinamasis monitorius su jutikliniu ekranu) ir kurio ekrano įstrižainė yra maždaug 38 cm (15 colių), ir:

                              —

                              savoji skyra 1 024 × 768 pikselių,

                              —

                              galima skyra 640 × 350, 720 × 400, 640 × 480, 800 × 600 ir 1 024 × 768 pikselių,

                              —

                              kraštinių santykis 4:3,

                              —

                              taško žingsnis 0,297 mm,

                              —

                              skaistis 250 cd/m2,

                              —

                              horizontalusis matymo kampas 120°, vertikalusis – 100°,

                              —

                              atsako trukmė 17 ms,

                              —

                              kontrastas 400:1,

                              —

                              su įjungimo ir valdymo mygtukais.

                        Monitoriuje įrengtos šios sąsajos:

                              —

                              D-Sub,

                              —

                              USB ir RS-232 jutikliniam paviršiui prijungti prie automatinio duomenų apdorojimo (ADA) mašinos.

                        Jis yra su stovu, kuriame įrengtas kreipiamasis ir sukamasis mechanizmas, ir neatspindinčiu paviršiumi.
                  Monitorius skirtas naudoti, pavyzdžiui, pardavimo vietose ir (arba) klientų informavimo punktų terminaluose. Jutiklinis paviršius naudotojams suteikia galimybę įvesti duomenis į šiuos terminalus. Monitorius gali rodyti ADA mašinų signalus.

                  8528 51 00

                  Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XVI skyriaus 3 pastaba ir KN kodus 8528 bei 8528 51 00 atitinkančiais prekių aprašymais.
                  Aparatas yra sudėtinė mašina, atliekanti 8471 pozicijai priskiriamo X ir Y koordinačių įvesties įrenginio funkcijas ir 8528 pozicijai priskiriamo monitoriaus funkcijas. Be informacijos rodymo, aparatas naudotojams suteikia galimybę įvesti duomenis. Atsižvelgiant į aparato konstrukciją, koncepciją ir objektyvias charakteristikas, būtent tai, kad monitorius savo funkciją gali vykdyti nepriklausomai nuo įvesties įrenginio, rodymo funkcija yra pagrindinė aparato funkcija, kaip apibrėžta XVI skyriaus 3 pastaboje. Atsižvelgiant į monitoriaus objektyvias charakteristikas, kaip antai kraštinių santykį, tinkamą ilgai žiūrėti iš arti taško žingsnį, skaistį, sąsajas, kurios paprastai naudojamos ADA sistemose, kreipiamąjį ir sukamąjį mechanizmus ir neatspindintį paviršių, monitorius laikytinas skirtu naudoti vien tik arba daugiausia ADA sistemoje, klasifikuojamoje 8471 pozicijoje.
                  Todėl aparatas klasifikuotinas kaip kitas monitorius, vien tik arba daugiausia naudojamas automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, klasifikuojamoje 8471 pozicijoje, priskiriant KN kodą 8528 51 00.