title: 2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2385, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikrai importuojamai Rusijos Federacijos kilmės aliuminio folijai, galutinis surinkimas

text:
18.12.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 332/91

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/2385
   2015 m. gruodžio 17 d.
   kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikrai importuojamai Rusijos Federacijos kilmės aliuminio folijai, galutinis surinkimas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Laikinosios priemonės

               (1)

               2015 m. liepos 4 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/1081 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikrai importuojamai Rusijos Federacijos (toliau – Rusija) kilmės aliuminio folijai nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

               (2)

               Tyrimas inicijuotas 2014 m. spalio 8 d. gavus gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visos aliuminio folijos Sąjungoje, vardu „AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH“, „Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg SA“, „Hydro Aluminium Rolled Products GmbH ir Impol d.o.o.“ (toliau – skundo pateikėjai) 2014 m. rugpjūčio 25 d. pateiktą skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

         2.   Tolesnė procedūra

               (3)

               Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nustatytas laikinasis antidempingo muitas (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabų dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

               (4)

               Vienintelis eksportuotojas (grupė „Rusal“) ir penki naudotojai paprašė, kad nagrinėjant bylą dalyvautų prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas. Eksportuotojas buvo išklausytas 2015 m. spalio 14 d. dalyvaujant Rusijos atstovui. Pagrindiniai aptarti klausimai buvo pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies taikymas apskaičiuojant eksporto kainą ir aliuminio pakeistos folijos (toliau – APF) importo iš Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) poveikis Sąjungos pramonės padėčiai. Naudotojai buvo išklausyti 2015 m. spalio 23 d., pasibaigus pastabų dėl galutinio faktų atskleidimo pateikimo terminui. Pagrindiniai aptarti klausimai buvo tariamas antidempingo priemonių, taikomų iš KLR importuojamai buitinei aliuminio folijai (toliau – BAF), vengimas, importo iš trečiųjų šalių poveikis, susijęs su Sąjungos pramonei padaryta žala, antidempingo priemonių nustatymo iš Rusijos importuojamai BAF poveikis naudotojams ir galimybė kaip priemonę taikyti minimalią importo kainą.

               (5)

               Be to, 2015 m. spalio 27 d. penki pervyniotojai paprašė tarpusavio klausymo su skundo pateikėjais. Tačiau skundo pateikėjai susidomėjimo dalyvauti šiame klausyme nepareiškė.

               (6)

               Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktas pastabas ir prireikus atitinkamai pakeitė preliminarias išvadas.

               (7)

               Komisija visoms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai ketino nustatyti galutinį antidempingo muitą ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio galutinio faktų atskleidimo.

               (8)

               Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.

         3.   Atranka

               (9)

               Po pirminio faktų atskleidimo vienas atrinktas Sąjungos gamintojas pardavė naujai bendrovei visą savo veiklą, įskaitant įrangą, teisių leidimus, įsipareigojimus, susijusius su darbuotojais, ir galiojančias sutartis. Kadangi šis pokytis įvyko po tiriamojo laikotarpio, jis nėra svarbus vertinant žalą pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį.

               (10)

               Kadangi pastabų dėl atrankos metodo negauta, laikinojo reglamento 7–13 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.

         4.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

               (11)

               Kaip nurodyta laikinojo reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2013 m. spalio 1 d. – 2014 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               (12)

               Po pirminio faktų atskleidimo Rusijos valdžios institucijos teigė, kad tiriamuoju laikotarpiu taip pat nagrinėti 2013 m. paskutinio ketvirčio duomenys, todėl žalos tendencijų analizė neatitiko objektyvumo reikalavimo, nustatyto pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje.

               (13)

               Tiriamasis laikotarpis nustatytas pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija rėmėsi pakankamai tipišku laikotarpiu visų svarbių ekonominių veiksnių ir rodiklių, turinčių įtakos pramonės padėčiai, tendencijoms nagrinėti, t. y. tiriamuoju laikotarpiu ir trimis finansiniais metais iki tiriamojo laikotarpio. Tai, kad esama tam tikrų tiriamojo laikotarpio ir vienų nagrinėjamojo laikotarpio metų sutapimų, nedaro poveikio objektyviam žalos nustatymui, kurį atlieka Komisija. Todėl šis teiginys atmestas.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

               (14)

               Kaip nurodyta laikinojo reglamento 20 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamasis produktas – Rusijos kilmės aliuminio folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuota, bet daugiau neapdorota, suvyniota į ritinius, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kg (toliau – dideli ritiniai), kurios KN kodas šiuo metu yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910) (toliau – nagrinėjamasis produktas). Nagrinėjamasis produktas dažniausiai vadinamas buitine aliuminio folija (BAF).

               (15)

               Po pirminio faktų atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Rusijos importuojamas produktas nekonkuravo su Sąjungos pramonės gaminama BAF, tačiau šio teiginio daugiau nepaaiškino arba nepagrindė. Todėl šis teiginys atmestas.

               (16)

               Kadangi pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, laikinojo reglamento 21–28 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         C.   DEMPINGAS

               (17)

               Dempingo apskaičiavimo duomenys pateikiami laikinojo reglamento 29–52 konstatuojamosiose dalyse.

               (18)

               Po pirminio faktų atskleidimo grupė „Rusal“ prieštaravo eksporto kainos koregavimams, aprašytiems laikinojo reglamento 40–42 konstatuojamosiose dalyse. Grupė „Rusal“ teigė, kad susijusio prekiautojo pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau – PBA) išlaidų ir pelno atskaita pateisinama tik tuo atveju, jei sandoriai įvykdyti DDP (pristatyta, muitas sumokėtas) sąlygomis, o ne DAP (pristatymas į paskirties vietą) ir CIF (kainos, draudimo ir frachto) sąlygomis.

               (19)

               Atsakant į šį teiginį pažymima, kad Komisija nustatė eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį atsižvelgdama į esamą gamintojų ir jų susijusio prekiautojo sąsają. Atlikus tyrimą nustatyta, kad ši sąsaja būdinga visų rūšių sandoriams, neatsižvelgiant į jų prekybos sąlygas. Be to, grupė „Rusal“ nepateikė jokių įrodymų, kodėl šis pelno dydis būtų netinkamas. Todėl teiginiai šiuo atžvilgiu turėtų būti laikomi nepagrįsti ir atmesti. Kalbant apie PBA išlaidas, šalis, teigianti, kad koregavimas pernelyg didelis, turi pateikti konkrečių įrodymų ir skaičiavimus, kuriais grindžiamas jos teiginys, visų pirma, kad prireikus ji pasiūlytų alternatyvaus dydžio koregavimą. Tačiau grupė „Rusal“ savo pareiškime po pirminio faktų atskleidimo tokios informacijos nepateikė.

               (20)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, eksportuojančio gamintojo teiginys buvo atmestas.

               (21)

               Po galutinio faktų atskleidimo grupė „Rusal“ pakartotinai prieštaravo dėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį atliktų PBA ir pelno koregavimų, susijusių su DAP ir CIF sandoriais. Grupė „Rusal“ neprieštaravo 2 straipsnio 9 dalies taikymui, atsižvelgiant į tai, kad susijęs prekiautojas dalyvauja visų rūšių sandoriuose (t. y. DDP, DAP ir CIF). Tačiau dėl sandorių, vykdomų CIF ir DAP sąlygomis, grupė „Rusal“ prieštaravo koregavimo taikymui pagal 2 straipsnio 9 dalies antrą ir trečią pastraipas visų pirma PBA išlaidoms ir pelnui. Jos nuomone, CIF ir DAP sąlygomis prekės pristatomos pirkėjui iki importo, todėl šie koregavimai netaikomi. Pateiktuose dokumentuose grupė „Rusal“ nurodė keletą atvejų, kai Komisija akivaizdžiai neatliko koregavimų pagal 2 straipsnio 9 dalį. Galiausiai grupė „Rusal“ tvirtino, kad jei, kita vertus, Komisija mano, kad pagal 2 straipsnio 9 dalį būtina automatiškai atlikti pagrįstų PBA išlaidų ir pelno koregavimą, Komisijos tarnybos turėtų pripažinti, kad prekiautojas yra eksportuojančio gamintojo integruotas departamentas CIF ir DAP sandorių atveju, todėl šiems sandoriams taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalis.

               (22)

               Atsakydama į tai Komisija patvirtina, kad „Rusal“ atveju pagrįsto dydžio PBA išlaidų ir pelno koregavimas pagal 2 straipsnio 9 dalies antrą ir trečią pastraipas turėtų būti taikomas visų rūšių sandoriams. Nors prekės CIF sandorių atveju yra pristatomos iki jų išleidimo į laisvą apvartą ir net jei už muitinį įforminimą atsakingas pirkėjas (priešingai nei sandorių DDP sąlygomis atveju), tai nekeičia fakto, kad pardavimą vykdo susijęs prekiautojas, kuris patiria PBA išlaidas ir kuris paprastai siekia pelno už savo paslaugas. Atsižvelgiant į tai, kad prekiautojas yra susijęs su eksportuojančiu gamintoju, pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalis reiškia, kad tokio prekiautojo duomenys yra iš esmės nepatikimi ir kad jo PBA išlaidas ir pelną turėtų pagrįstai nustatyti tyrimą atliekanti institucija. Be to, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį nedraudžiama atlikti išlaidų, patirtų iki įvežimo, koregavimo, su sąlyga, kad tokias išlaidas paprastai patiria importuotojas. Todėl nėra pateisinama visiškai atsisakyti PBA išlaidų ir pelno koregavimo pardavimo CIF sąlygomis atveju. Iš tikrųjų tai, kad susijusi bendrovė atlieka tik tam tikras funkcijas, nekliudo Komisijai atlikti koregavimų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, tačiau tai gali reikšti mažesnes PBA išlaidas, atskaičiuotinas nuo kainos, kuria nagrinėjamasis produktas pirmą kartą perparduodamas nepriklausomam pirkėjui. Bet kuriuo atveju prievolė įrodyti tenka suinteresuotajai šaliai, kuri ketina ginčyti koregavimų, atliktų remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, dydį. Taigi, jei ši šalis mano, kad koregavimas yra pernelyg didelis, ji privalo pateikti konkrečių įrodymų ir skaičiavimų šiems teiginiams pagrįsti. Kalbant apie DAP sandorius, reikėtų paminėti, kad pristatymo vietos yra ES muitų teritorijoje, todėl prekiautojo dalyvavimo laipsnio skirtumas palyginti su pardavimu DDP sąlygomis yra dar mažesnis. Dėl grupės „Rusal“ anksčiau nurodytų atvejų svarbu pažymėti, kad, pirma, Komisijos pozicija dera su ES teismų praktika. Antra, Komisija naudojasi didele veiksmų laisve prekybos apsaugos priemonių srityje ir, naudodamasi šia veiksmų laisve, nėra saistoma savo ankstesnių vertinimų. Bet kuriuo atveju, faktinė situacija kiekvienu iš grupės „Rusal“ nurodytų atveju skyrėsi. Galiausiai, kalbant apie alternatyvų teiginį dėl pagrindinio reglamento 2 dalies 8 dalies taikymo, Komisija daro nuorodą į pagrindą šioje konstatuojamojoje dalyje ir 19 konstatuojamojoje dalyje ir dar kartą pažymi, kad vien eksportuotojo ir susijusios bendrovės sąsaja yra pakankama priežastis Komisijai faktines eksporto kainas laikyti nepatikimomis, nes tai, kad eksportuotojas ir susijusi bendrovė yra susiję, yra viena iš daugybės priežasčių, dėl kurių faktinės eksporto kainos gali būti laikomos nepatikimomis.

               (23)

               Kalbant apie PBA išlaidų koregavimo kiekybinį nustatymą, gavusi pastabas dėl pirminio faktų atskleidimo, Komisija paragino grupę „Rusal“ nustatyti PBA išlaidų dalį, kuriai, jos nuomone, koregavimas netaikytinas arba nepagrįstas CIF ir DAP sandorių atveju, ir pateikti įrodymų, kaip reikalaujama teismų praktikoje. Tačiau nebuvo pateikta jokių įrodymų šiuo klausimu, nes grupė „Rusal“ padarė prielaidą, kad Komisija pateiktą informaciją teisiškai aiškina tik pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Kadangi grupė „Rusal“ jokių duomenų šiuo atžvilgiu nepateikė, šis teiginys turėtų būti atmestas.

               (24)

               Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 29–52 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos, o galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, išlieka nepakitę:

                           Bendrovė

                           Galutinis dempingo skirtumas

                           Grupė „Rusal“

                           34,0 %

                           Visos kitos bendrovės

                           34,0 %

         D.   ŽALA

   1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (25)

               9 konstatuojamojoje dalyje minėtas pakeitimas neturėjo poveikio Sąjungos pramonės apibrėžčiai.

               (26)

               Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos pramonės ir Sąjungos gamybos apibrėžties negauta, laikinojo reglamento 53–55 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.   Sąjungos suvartojimas

               (27)

               Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos suvartojimo negauta, laikinojo reglamento 56–60 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

               (28)

               Kadangi pastabų dėl importo iš nagrinėjamosios šalies negauta, laikinojo reglamento 61–70 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (29)

               Po pirminio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės ekonominės padėties analizei turėtų įtakos BAF ir APF rinkų tarpusavio priklausomybė. Šalis teigė, kad šių rinkų tarpusavio priklausomybę rodo trys pagrindinės prielaidos: i) visi atrinkti Sąjungos gamintojai gali gaminti ir BAF, ir APF naudodamiesi tais pačiais gamybos įrenginiais ir įranga, ii) palyginti lengva pereiti nuo APF prie BAF gamybos ir iii) didelis abiejų produktų paklausos kainų elastingumas. Galiausiai šalis teigė, kad Sąjungos gamintojai negalėjo atskirti ekonominių veiksnių, susijusių su kiekvienu šiuo produktu atskirai, todėl Komisija turėjo taikyti pagrindinio reglamento 3 straipsnio 8 dalį ir plačiau pagrįsti žalos įvertinimą.

               (30)

               Reikia pažymėti, kad APF vis dėlto yra kitoks nei BAF produktas ir yra naudojama skirtingiems tikslams. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 131 konstatuojamojoje dalyje, didžiausias atrinktas Sąjungos gamintojas gamino tik BAF. Kaip taip pat nurodyta šioje konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, kurie gamina ir BAF, ir APF, negalėjo lengvai pereiti nuo vieno produkto prie kito gamybos, nes siekiant kuo didesnio efektyvumo būtina pagaminti tam tikrą abiejų produktų kiekį. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų šių dviejų rūšių folijos gamybos santykis buvo stabilus. Galiausiai, Sąjungos gamintojai, kurie gamino ir BAF, ir APF, galėjo atskirti BAF gamybos ir pardavimo ekonominius ir finansinius duomenis nuo APF gamybos ir pardavimo ekonominių ir finansinių duomenų. Todėl žalos analizė laikinojo reglamento 71–108 konstatuojamosiose dalyse yra susijusi tik su BAF gamyba ir pardavimu Sąjungoje, dėl to teiginys, kad Komisija turėjo taikyti pagrindinio reglamento 3 straipsnio 8 dalį, buvo atmestas.

               (31)

               Po galutinio faktų atskleidimo ši suinteresuotoji šalis nesutiko su Komisijos išvada, kad pagrindinio reglamento 3 straipsnio 8 dalis šiuo atveju nėra taikytina. Suinteresuotoji šalis pakartojo savo argumentus, nurodytus 29 ir 30 konstatuojamosiose dalyse, tačiau jokių naujų elementų nepateikė. Ji taip pat tvirtino, kad Komisija negalėjo nustatyti, kad dauguma Sąjungos gamintojų sugebėjo atskirti BAF ir APF gamybos ekonominius ir finansinius duomenis, tačiau savo teiginio nepagrindė. Todėl Komisija patvirtina, kad šiuo atveju jai nebuvo reikalo remtis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 8 dalimi, nes remiantis patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų duomenimis galima išskirti panašaus produkto gamybą. Kadangi šios suinteresuotosios šalies pateikti teiginiai yra paprasčiausi tvirtinimai, kurie yra netikslūs, jie atmetami.

               (32)

               Po pirminio faktų atskleidimo Rusijos valdžios institucijos paprašė Komisijos pateikti nekonfidencialius atrinktų Sąjungos gamintojų atsakymus ir visus kitus materialinės žalos įrodymus. Jos taip pat paprašė leisti susipažinti su Komisijos naudojama metodika, pagal kurią įvertinama materialinė žala Sąjungos gamintojams.

               (33)

               Komisija primena, kad Rusijos valdžios institucijoms kartu su visomis suinteresuotosiomis šalimis 2015 m. rugpjūčio 25 d. (gavus jų dokumentus dėl pirminio faktų atskleidimo) pranešta apie tikslią procedūrą, kurios turi būti laikomasi norint susipažinti su nekonfidencialia tyrimo byla. Nekonfidenciali šių atsakymų santrauka yra pakankamai išsami, kad būtų galima tinkamai suprasti konfidencialios informacijos esmę. Kiek tai susiję su kitais įrodymais, kuriais patvirtinama išvada, kad Sąjungos pramonei daryta materialinė žala, tai buvo nurodyta laikinojo reglamento 71–108 konstatuojamosiose dalyse.

         5.   Išvada dėl žalos

               (34)

               Po pirminio faktų atskleidimo dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad ne visi žalos rodikliai blogėjo; tai, kad kai kurių žalos rodiklių tendencija yra teigiama, rodo, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatyrė. Taip pat teigta, kad nepakankamas Sąjungos pramonės pardavimo apimties padidėjimas nesusijęs su materialine žala, nes ji patirta dėl nepakankamų gamybos pajėgumų Sąjungoje padidėjus paklausai.

               (35)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį išvada dėl padarytos materialinės žalos yra pagrįsta bendrai įvertinus visus svarbius žalos rodiklius. Išvados, daromos remiantis tik atrinktais žalos rodikliais, šiuo atveju iškraipytų analizę. Taigi, kaip apibendrinta laikinojo reglamento 106 konstatuojamojoje dalyje, nors gamybos pajėgumai, Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, toks padidėjimas buvo mažesnis nei suvartojimo padidėjimas. Nors Sąjungos pramonės finansinė padėtis buvo sudėtinga, Sąjungos gamintojai dėjo pastangas investuoti į pajėgumų didinimą siekdami pasinaudoti padidėjusiu Sąjungos suvartojimu. Tačiau jie negalėjo padidinti kainų, kad jos būtų didesnės už sąnaudas, todėl jų galimybės investuoti į pajėgumų didinimą buvo ribotos. Gamintojai tam tikru mastu galėjo finansuoti nuostolius, atsiradusius dėl BAF gamybos ir pardavimo, pajamomis gautomis pardavus kitus produktus. Tačiau, ilgainiui tokia strategija Sąjungos pramonei gaminti nuostolingą produktą nėra tvari. Todėl teiginys, kad ne visi žalos rodikliai rodė neigiamą tendenciją ir kad todėl nebuvo materialinės žalos, buvo atmestas.

               (36)

               Po galutinio faktų atskleidimo Rusijos valdžios institucijos priminė prieš pradinį etapą nurodytą teiginį, kad, remiantis viešai prieinamais skundo pateikėjų finansiniais dokumentais materialinės žalos nėra.

               (37)

               Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 107 konstatuojamojoje dalyje, kai kurie Sąjungos gamintojai negamino vien BAF, todėl tikrosios su BAF susijusios Sąjungos pramonės padėties negalima įvertinti remiantis viešai prieinamais finansiniais dokumentais. Be to, tyrimo rezultatai yra pagrįsti faktiniais patikrintais su BAF susijusiais Sąjungos pramonės duomenimis. Todėl šis teiginys atmestas.

               (38)

               Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis priminė teiginį, kad daugumos atitinkamų veiksnių ir rodiklių, turėjusių įtakos Sąjungos BAF pramonės būklei, raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama. Be to, ji teigė, kad Komisijos analizė, susijusi su Sąjungos pramonės padėtimi, yra pagrįsta tik keliais rodikliais.

               (39)

               Tačiau Komisijos analizė, susijusi Sąjungos pramonės padėtimi, grindžiama laikinojo reglamento D skirsnyje pateiktų veiksnių visuma. Tai, kad kai kurių žalos rodiklių, pvz., gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo apimties, tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo teigiama, nedaro poveikio bendrai išvadai, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Šie rodikliai negali būti nagrinėjami atskirai vieni nuo kitų, taip pat reikia atsižvelgti į rodiklių koreliaciją. Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 106 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis padidėjo 7 %, o gamybos pajėgumai sumažėjo 12 % Tačiau šis padidėjimas neatitiko išaugusio suvartojimo, kuris buvo daug didesnis (17–28 %) nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo [2–10 %] rinkoje, kurioje vis didėjo suvartojimas, tačiau dėl to rinkos dalis nepadidėjo, priešingai, ji sumažėjo 8 procentiniais punktais. Tai rodo, kad Sąjungos pramonė naudos iš padidėjusio suvartojimo negalėjo turėti. Be to, nors investicijos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 47 %, jos vis tiek buvo mažesnės nei investicijos, kurių reikia norint neatsilikti nuo suvartojimo didėjimo. Be to, grynųjų pinigų srautas taip pat didėjo, tačiau vertinant absoliučiais skaičiais jis išliko nedidelis. Todėl kai kurie teigiami rodikliai, analizuojami kartu su kitais veiksniais, patvirtina žalingą Sąjungos pramonės padėtį. Todėl šie teiginiai 38 konstatuojamojoje dalyje buvo atmesti.

               (40)

               Po galutinio faktų atskleidimo kalbant apie prašymą kaip priemonę nustatyti minimalią importo kainą, penki pervyniotojai teigė, kad Sąjungos gamintojo, gaminančio vien BAF, pardavimo kaina po tiriamojo laikotarpio padidėjo, o aliuminio priemoka sumažėjo. Šalys taip pat teigė, kad dėl to šis Sąjungos gamintojas gavo didesnį pelną.

               (41)

               Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį išvada dėl žalos buvo padaryta remiantis patikrintais nagrinėjamojo laikotarpio duomenimis (neatsižvelgiant į duomenis po tyrimo laikotarpio) ir visų atrinktų darbuotojų, o ne vieno Sąjungos gamintojo, duomenimis. Todėl šis teiginys 40 konstatuojamojoje dalyje buvo atmestas.

               (42)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir negavus kitų pastabų, laikinojo reglamento 71–108 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, patvirtinamos. Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos, kurią labiausiai atsispindėjo neigiamas pelningumas beveik per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

         E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

   1.   Importo dempingo kaina poveikis

               (43)

               Po pirminio faktų atskleidimo kai kurios suinteresuotosios šalys priminė savo teiginius, pateiktus prieš nustatant laikinuosius muitus, t. y. kad žalą, kurią patyrė Sąjungos pramonė, sukėlė ne Rusijos importas, bet kiti veiksniai, pvz., Sąjungos pramonė nesugebėjo didinti gamybos pajėgumų atsižvelgiant į didėjančią paklausą, buvo vykdomas importas iš kitų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Turkijos ir KLR, ir Sąjungos pramonės APF gamyba padidėjo BAF nenaudai.

               (44)

               Tariamas kitų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės patirtai materialinei žalai aptariamas 49–97 konstatuojamosiose dalyse.

               (45)

               Be to, viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Sąjungos pramonės pelningumas išaugo 2013 m., kai Rusijos importo apimtys buvo didžiausios; tai tariamai įrodo, kad Rusijos importas neturėjo poveikio Sąjungos pramonės pelningumui ir todėl nepadarė materialinės žalos Sąjungos pramonei.

               (46)

               Kaip nurodyta laikinojo reglamento 99 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek svyravo nuo – 2,9 % iki 0,2 % 2013 m. Sąjungos pramonės pelningumas vos viršijo nenuostolingumo ribą, t. y. siekė 0,2 % Nors Rusijos importo apimtis buvo didžiausia tais pačiais metais, jos rinkos dalis išliko nepakitusi – 34 % Todėl šis nedidelis laikinas Sąjungos pramonės pelningumo padidėjimas neturėjo įtakos išvadai, kad bendras Sąjungos pramonės pelningumas buvo neigiamas (išskyrus 2013 m.) ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį išliko mažesnis už tikslinį 5 % pelną. Jis taip pat neturi įtakos laikinojo reglamento 116 konstatuojamojoje dalyje padarytai išvadai, kad esama pablogėjusios Sąjungos pramonės padėties ir Rusijos importo dempingo kaina, kuriam tenkanti didelė rinkos dalis išliko stabili, priežastinio ryšio. Todėl šis teiginys atmestas.

               (47)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, importo dempingo kaina ir nustatytos materialinės žalos priežastinis ryšys nustatytas remiantis didele importo iš Rusijos apimtimi (vienam gamintojui tenka 34 % rinkos dalis) ir šio importo daromu dideliu spaudimu kainoms Sąjungos rinkoje (produktas priverstinai parduodamas maždaug 12 % mažesnėmis kainomis).

               (48)

               Kadangi kitų pastabų dėl importo dempingo kaina poveikio negauta, laikinojo reglamento 110–116 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.   Kitų veiksnių poveikis

   2.1.   Importo iš kitų šalių poveikis

               (49)

               Po pirminio faktų atskleidimo Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad laikinojo reglamento 11 lentelėje į visą importą buvo klaidingai įtrauktas importas iš Rusijos. Toliau pateikiama lentelė, kuria pakeičiama laikinojo reglamento 11 lentelė:

                  1 lentelė

                  Importas iš kitų trečiųjų šalių

                           Šalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           KLR

                           Apimtis
                           (tonomis)

                           [2 843–3 205]

                           [967–1 378]

                           [1 137–1 603]

                           [1 222–1 699]

                              Indeksas

                              (2011 m.= 100)

                              100

                              [34–43]

                              [40–50]

                              [43–53]

                           Rinkos dalis
                           (%)

                           4

                           1

                           1

                           2

                           Vidutinė kaina
                           (EUR už toną)

                           2 251

                           2 417

                           2 306

                           2 131

                              Indeksas

                              (2011 m.= 100)

                              100

                              107

                              102

                              95

                           Turkija

                           Apimtis
                           (tonomis)

                           [5 120–6 100]

                           [8 090–10 553]

                           [11 213–14 213]

                           [11 520–14 579]

                              Indeksas

                              (2011 m.= 100)

                              100

                              [158–173]

                              [219–233]

                              [225–239]

                           Rinkos dalis
                           (%)

                           7

                           11

                           13

                           13

                           Vidutinė kaina
                           (EUR už toną)

                           2 950

                           2 743

                           2 710

                           2 571

                              Indeksas

                              (2011 m.= 100)

                              100

                              93

                              92

                              87

                           Kitos trečiosios šalys

                           Apimtis
                           (tonomis)

                           [3 100–3 750]

                           [279–750]

                           [1 891–3 000]

                           [3 162–4 313]

                              Indeksas

                              (2011 m.= 100)

                              100

                              [9–20]

                              [61–80]

                              [102–115]

                           Rinkos dalis
                           (%)

                           4

                           1

                           2

                           4

                           Vidutinė kaina
                           (EUR už toną)

                           2 878

                           2 830

                           2 687

                           2 406

                              Indeksas

                              (2011 m.= 100)

                              100

                              98

                              93

                              84

                           Visas importas (išskyrus Rusijos)

                           Apimtis
                           (tonomis)

                           [10 677–10 761]

                           [9 037–9 902]

                           [14 855–16 831]

                           [15 226–17 491]

                              Indeksas

                              (2011 m.= 100)

                              100

                              [85–92]

                              [138–158]

                              [141–164]

                           Rinkos dalis
                           (%)

                           16

                           13

                           17

                           19

                           Vidutinė kaina
                           (EUR už toną)

                           2 750

                           2 712

                           2 669

                           2 505

                              Indeksas

                              (2011 m.= 100)

                              100

                              99

                              97

                              91

                              Šaltinis: Eurostato duomenys ir klausimyno atsakymai.

               (50)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija neatskyrė ir nenustatė žalingo importo iš KLR ir Turkijos poveikio, o kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija nepakankamai įvertino importo iš trečiųjų šalių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai.

               (51)

               Kalbant apie importą iš KLR, po pirminio faktų atskleidimo nustatyta, kad reikėjo atlikti nedidelius Kinijos importo priverstinio kainų mažinimo lygio, nurodyto laikinojo reglamento 118 konstatuojamojoje dalyje, pataisymus dėl korektūros klaidos. Atlikus pataisymus nustatyta, kad dėl visos importo iš KLR į Sąjungą apimties vidutinių kainų per tiriamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 10,2 %, o ne 13 %, kaip nurodyta laikinojo reglamento 118 konstatuojamojoje dalyje.

               (52)

               Be to, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 118 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš KLR apimtis sumažėjo 47–57 %, atitinkama rinkos dalis sumažėjo nuo 4 % iki 2 %, o dėl tokio importo kainų Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos 10,2 % Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą laikinojo reglamento 121 konstatuojamojoje dalyje, kad Kinijos importas iš dalies prisidėjo prie Sąjungos pramonei padarytos žalos, tačiau dėl jo nenutrūko importo dempingo kaina iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys. Kadangi Kinijos importo rinkos dalis buvo nedidelė ir sumažėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu, šis importas negalėjo daryti reikšmingo spaudimo kainoms, dėl kurio Sąjungos gamintojai negalėtų padidinti kainų iki pelningo lygio. Todėl laikinojo reglamento 121 konstatuojamojoje dalyje išdėstyta išvada, kad dėl Kinijos importo nenutrūko Rusijos importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys, patvirtinama.

               (53)

               Kalbant apie importą iš Turkijos, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 119 konstatuojamojoje dalyje, jis didėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį, o rinkos dalis sudarė 13 % per tiriamąjį laikotarpį dėl Sąjungos rinkoje padidėjusios paklausos, kurios Sąjungos gamintojai negalėjo patenkinti, kaip paaiškinta 35 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau nors Turkijos importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 13 % ir buvo panašaus lygio kaip Sąjungos pramonės kainos, jos buvo gerokai didesnės už Rusijos importo kainas. Nors Turkijos importui tenkanti rinkos dalis didėjo, atsižvelgiant į tai, kad jo kainos buvo panašaus lygio kaip Sąjungos pramonės kainos (kartais netgi didesnės), jis negalėjo daryti reikšmingo spaudimo kainoms, dėl kurio Sąjungos gamintojai negalėtų padidinti savo kainų iki pelningo lygio. Todėl patvirtinama išvada, kad dėl Turkijos importo nenutrūko Rusijos importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

               (54)

               Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis priminė pradiniame etape nurodytą teiginį, kad Komisija neatskyrė ir nenustatė importo iš Turkijos poveikio. Ji taip pat teigė, kad padidėjusios Turkijos importo apimtys darė žalą Sąjungos pramonei, kiek tai susiję su rinkos dalimi ir pajėgumų naudojimu, ir dėl to buvo tariamai nutrauktas importo iš Rusijos ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

               (55)

               Iš tikrųjų teisinga, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Turkijos importui tenkanti rinkos dalis padidėjo, o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo. Tačiau tiriamuoju laikotarpiu Turkijos importo rinkos dalis sudarė 13 %, o Rusijos importo rinkos dalis buvo 34 % Be to, Turkijos kainos buvo tokio paties lygio kaip Sąjungos pramonės kainos, o dėl Rusijos importo Sąjungos pramonės kainos buvo priverstinai sumažintos [3–7 %]. Be to, pažymima, kad nuostolingai pramonei, t. y. APF pramonei, nėra tvaru nuolat didinti pardavimo apimtis kartu patiriant nuostolių. Pramonei, siekiančiai dar labiau didinant pardavimų apimtis, pirmiausia reikia didinti kainas, kad jos būtų didesnės už sąnaudas. Tačiau to pasiekti nepavyko dėl spaudimo kainoms, kurį darė importas dempingo kaina iš Rusijos dideliais kiekiais. Taigi teiginys, kad dėl Turkijos importo nutrūko importo dempingo kaina iš Rusijos ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys, buvo atmestas.

               (56)

               Taip pat teigta, kad Turkijos importo kainos yra didesnės už Rusijos importo kainas, nes Turkijos gamintojai gamina ir į Sąjungos rinką eksportuoja plonesnę foliją (0,008–0,009 mm), kurios Rusijos gamintojai į Sąjungos rinką neeksportuoja. Šis teiginys nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais ir todėl buvo atmestas.

               (57)

               Kalbant apie importą iš likusių trečiųjų šalių, jų apimtis nuo 2011 m. iki 2013 m. sumažėjo [20–39 %], o vėliau padidėjo [2–15 %] tiriamojo laikotarpio pabaigoje. Kaip paaiškinta 120 konstatuojamojoje dalyje, jų rinkos dalis sumažėjo nuo 4 % 2011 m. iki 2 % 2013 m., o po to padidėjo iki 4 % tiriamojo laikotarpio pabaigoje. Kaip nurodyta toje pačioje laikinojo reglamento konstatuojamojoje dalyje, jų kainos buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo kainos, išskyrus 2012 m., tačiau didesnės negu Rusijos importo kainos per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl importas iš kitų trečiųjų šalių negalėjo daryti tokio reikšmingo spaudimo kainoms, dėl kurio Sąjungos gamintojai negalėtų padidinti kainų iki pelningo lygio. Todėl patvirtinama išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių nenutrūko Rusijos importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

               (58)

               Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 117–122 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados patvirtinamos.

         2.2.   Sąjungos suvartojimo raida

               (59)

               Po pirminio faktų atskleidimo dvi suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė nesugebėjo patenkinti augančio suvartojimo, nepaisant investicijų siekiant padidinti gamybos pajėgumus – tai tariamai padarė materialinės žalos.

               (60)

               Pirma, šalis nepaaiškino, kaip suvartojimo Sąjungoje padidėjimas galėjo turėti neigiami poveikio Sąjungos pramonei ir taip nutraukti importo dempingo kaina iš Rusijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinį ryšį. Atvirkščiai, normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kaina, Sąjungos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis naudos iš suvartojimo padidėjimo.

               (61)

               Antra, Rusijos importui tenkanti rinkos dalis padidėjo 5 procentiniais punktais, o Sąjungos gamintojai prarado 8 procentinius punktus savo rinkos dalies, t. y. ji nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 55 iki 47 %

               (62)

               Be to, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 78 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos gamintojai dėjo pastangas, siekdami padidinti gamybos pajėgumus, bet jos buvo apribotos sudėtingos finansinės padėties. Buvo palyginti nedaug investuota dėl sudėtingos Sąjungos finansinės padėties, kurią lėmė importas dempingo kaina. Be to, nors Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai šiek tiek padidėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu, pajėgumų naudojimas sumažėjo dėl Rusijos importo mažomis dempingo kainomis. Be to, Sąjungos pramonės gamybos apimtis šiek tiek padidėjo, o jos rinkos dalis nuolat mažėjo per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Todėl tai negali būti laikoma Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastimi. Todėl šie teiginiai buvo atmesti.

               (63)

               Kadangi kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 123–125 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.3.   Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

               (64)

               Kadangi pastabų dėl Sąjungos pramonės eksporto rezultatų poveikio negauta, laikinojo reglamento 126–128 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.4.   Sąjungos pramonės veikla aliuminio pakeistos folijos (APF) rinkoje

               (65)

               Po pirminio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisija nenagrinėjo APF kaip kito veiksnio. Ji pakartojo savo teiginį, kad kai kurie Sąjungos gamintojai nusprendė padidinti pelningesnės APF gamybą ir pardavimą BAF gamybos nenaudai. Ji taip pat tvirtino, kad Komisija nenagrinėjo APF gamybos, pardavimo ir su ja susijusios ekonominės padėties poveikio bendrai Sąjungos BAF pramonės ekonominei padėčiai. Šis teiginys pakartotas po galutinio faktų atskleidimo nepateikiant jokios naujos informacijos.

               (66)

               Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 81 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu keli Sąjungos gamintojai gamino ir BAF, ir APF, o didžiausias atrinktas BAF gamintojas APF negamino. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Sąjungos gamintojų šių dviejų rūšių folijos gamybos santykis nekito, todėl buvo padaryta išvada, jog Sąjungos pramonė neperėjo prie APF gamybos BAF nenaudai. Bet kuriuo atveju, jeigu toks perėjimas įvyko, daugiau poveikio turėjo importas dempingo kaina iš Rusijos, dėl kurio buvo nuolat daromas spaudimas APF kainoms, trukdęs Sąjungos gamintojams didinti kainas iki pelningo lygio. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad galima palyginti visų atrinktų bendrovių nagrinėjamojo produkto pelningumo raidą, neatsižvelgiant į tai, kad kokią visos jų gamybos dalį sudarė BAF ir APF gamyba. Todėl 65 konstatuojamojoje dalyje aprašytas teiginys atmetamas.

               (67)

               Kadangi jokių kitų pastabų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 129–132 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.5.   Žaliavų kainos

               (68)

               Po pirminio faktų atskleidimo Rusijos valdžios institucijos nesutiko su Komisijos išvada, kad aliuminio kainų, kotiruojamų Londono metalų biržoje (toliau – LMB), raida neturėjo įtakos tam, kad dėl Rusijos importo kainų buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir buvo daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė negalėjo didinti savo pardavimo kainų iki tokio lygio, kad būtų padengtos gamybos sąnaudos.

               (69)

               Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 136 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad tiek Sąjungos pramonė, tiek Rusijos eksportuojantys gamintojai patyrė panašių išlaidų, susijusių su BAF gaminti reikalingų aliuminio žaliavų įsigijimu, nes aliuminio rinkos kainos Rusijos ir Sąjungos rinkose buvo tiesiogiai susijusios su Londono metalų birža. Be to, nors Sąjungos pramonės BAF pardavimo kainos ir BAF importo iš Rusijos kainos mažėjo dėl Londono metalų biržoje kotiruojamos aliuminio kainos pokyčio, atlikus tyrimą nustatyta, kad Rusijos BAF importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko mažesnės už Sąjungos pramonės kainas ir Sąjungos pramonės kainos tiriamuoju laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos [3–7 %]. Be to, į Sąjungos pramonės APF pardavimo kainas nebuvo įtrauktos vieneto gamybos sąnaudos, net jei jos sumažėjo. Tai buvo dėl spaudimo kainoms, kurį darė importo dempingo kaina apimtis, dėl kurio priverstinai buvo mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos, todėl Sąjungos pramonė negalėjo didinti pardavimo kainų ir negavo naudos, susijusios su sumažėjusiomis žaliavų sąnaudomis.

               (70)

               Po galutinio faktų atskleidimo Rusijos valdžios institucijos pakartojo savo teiginį, kad spaudimą kainoms Sąjungos rinkoje darė ne Rusijos APF importas, o LMB aliuminio kainos, tačiau naujų įrodymų šiuo klausimu nepateikė. Todėl šis teiginys atmestas.

               (71)

               Kadangi jokių kitų pastabų šiuo klausimu negauta, laikinojo reglamento 133–136 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.6.   Bendras kitų veiksnių poveikis

               (72)

               Po pirminio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija neįvertino bendro visų kitų veiksnių poveikio; ši šalis savo teiginio teisiškai nepagrindė ir nenurodė, kaip, atsižvelgiant į faktines šio atvejo aplinkybes, dėl kitų veiksnių daroma žala buvo priskirta importo iš Rusijos dempingo kaina daromai žalai.

               (73)

               Pirma, pagal pagrindinį reglamentą nereikalaujama, kad nagrinėdama šių veiksnių poveikį Komisija įvertintų bendrą kitų veiksnių poveikį. Antra, nagrinėjamu atveju Komisija galėjo tinkamai nustatyti ir atskirti Sąjungos pramonės padėčiai daromą visų kitų žinomų veiksnių poveikį nuo žalingo importo iš Rusijos dempingo kaina daromo poveikio. Todėl Komisija galėjo padaryti išvadą, kad žala, kurią ji priskyrė importui iš Rusijos dempingo kaina, iš tikrųjų padaryta dėl šio importo, o ne dėl kitų veiksnių. Todėl Komisija laikėsi įsipareigojimo nepriskirti prie importo iš Rusijos dempingo kaina daromos žalos kitų priežastinių veiksnių daromos žalos. Todėl bendra visų žinomų veiksnių analizė nebūtina. Bet kuriuo atveju, ši suinteresuotoji šalis nepateikė jokių įrodymų, kodėl Komisija šiuo atveju importui dempingo kainomis iš Rusijos neteisingai priskyrė kitų veiksnių daromą žalą. Todėl šis teiginys atmestas.

         2.7.   Tariamas iš KLR importuojamai BAF taikomų antidempingo priemonių vengimas

               (74)

               Po galutinio faktų atskleidimo Rusijos eksportuojantis gamintojas ir keli pervyniotojai teigė, kad iš KLR importuojamai BAF taikomų antidempingo priemonių vengiama šiek tiek pakeičiant formą, kad Eurostato duomenyse BAF būtų galima registruoti kaip APF, taikant KN kodą 7607 11 19. Be to, šalys tvirtino, kad Kinijos statistinių duomenų bazėje nurodyta 0,007–0,2 mm storio aliuminio folija, yra BAF, kurios KN kodai 7607 11 90 ir 7607 11 20, ir kuriai taikomų priemonių yra vengiama. Taigi, buvo apskaičiuota, kad importo, kuriam taikomų priemonių yra vengiama, apimtis sudarė apie 30 000 tonų per metus ir buvo teigiama, kad tai daro žalą Sąjungos pramonei.

               (75)

               Primenama, kad 2012 m. Komisija inicijavo tyrimą dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 925/2009 (3) tam tikrai importuojamai KLR kilmės aliuminio folijai, vengimo importuojant tam tikrą KLR kilmės negrūdintą aliuminio foliją ritiniais, kurių plotis didesnis kaip 650 mm (4). Tačiau pareiškėjams atsiėmus prašymą 2013 m. liepos 2 d. Komisija nutraukė tyrimą (5) ir neišplėtė tam tikrai importuojamai KLR kilmės aliuminio folijai taikomų antidempingo priemonių taikymo importuojamai tam tikrai KLR kilmės negrūdintai aliuminio folijai ritiniais, kurių plotis didesnis kaip 650 mm.

               (76)

               Dabartiniame tyrime tariamas priemonių vengimas nenagrinėjamas. Bet kuriuo atveju Komisija, remdamasi Kinijos statistinių duomenų bazės duomenimis, kuriuos pateikė „Goodwill China Business Information Ltd.“, ir Eurostato statistiniais duomenimis išnagrinėjo BAF ir APF importą.

               (77)

               Kinijos aliuminio folijos eksportas pagal du kodus, kuriuos nurodė suinteresuotosios šalys Kinijos statistiniuose duomenyse, pateikiami lentelėje:

                  2 lentelė

                  BAF ir APF eksportas iš KLR į Sąjungą

                           (tonomis)

                           KN kodas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Apimtis

                           7607 11 90

                           18 786

                           17 177

                           22 444

                           24 760

                           Apimtis

                           7607 11 20

                           4 730

                           3 915

                           6 826

                           8 172

                           Apimtis

                           Iš viso

                           23 515

                           21 091

                           29 270

                           32 932

                              Šaltinis: Goodwill China Business Information Ltd.

               (78)

               Pažymėtina, kad lentelėje pateikti Kinijos kodai nėra taikomi tik BAF – jie taip pat taikomi ir APF. Suinteresuotosios šalys tiesiog padarė prielaidą, kad visas pagal šiuos kodus eksportuotas kiekis buvo BAF, kuriai taikomų priemonių yra vengiama, ir neatsižvelgė, kad šis eksportas taip pat apėmė ir tikrąją APF.

               (79)

               Be to, pažymima, kad KN kodas 7607 11 19 Eurostato duomenyse yra skirstomas į du skirtingus kodus – skirtą BAF (7607111910) ir skirtą APF (7607111990). Bendras iš KLR importuojamos APF kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu nurodytas toliau pateikiamoje lentelėje:

                  3 lentelė

                  APF importas iš KLR

                           (tonomis)

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           Apimtis

                           25 506

                           20 996

                           28 135

                           36 464

                              Šaltinis: Eurostatas.

               (80)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, nors ir negalima atmesti galimybės, kad tam tikras importuotas kiekis, deklaruojamas kaip APF, iš tiesų buvo BAF, kuriai taikomų priemonių yra vengiama, suinteresuotosios šalys akivaizdžiai pervertino BAF, kuriai taikomų priemonių yra tariamai vengiama, nes per nagrinėjamąjį laikotarpį (išskyrus tiriamąjį laikotarpį) bendra APF importo apimtis iš KLR buvo mažesnė už BAF, kuriai taikomų priemonių yra tariamai vengiama, apimtį (t. y. 30 000 tonų). Nei remiantis šalių pateikta informacija, nei Komisijos surinkta informacija negalima pagal šiuos kodus atskirti BAF, kuriai taikomų priemonių yra tariamai vengiama, nuo tikrosios APF, todėl Komisija negali įvertinti BAF, kuriai taikomų priemonių yra vengiama, apimties (jei buvo vengiama).

               (81)

               Kadangi šalys nepateikė jokių kitų įrodymų, pagrindžiančių jų tvirtinimą, buvo padaryta išvada, kad importo, kuriam taikomų priemonių yra tariamai vengiama (jei buvo vengiama), apimtys nėra tokios, kad dėl jų nutrūktų priežastinis importo iš Rusijos dempingo kainomis ir materialinės žalos, kurią patyrė Sąjungos pramonė, ryšys.

         2.8.   Kiti argumentai

               (82)

               Rusijos valdžios institucijos teigė, kad Komisija neatsižvelgė į bendrą BAF kainos mažėjimo tendenciją pasaulio rinkose.

               (83)

               Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 67, 91, 118 ir 120 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos kainos ir importo iš Rusijos, Turkijos ir KLR bei kitų trečiųjų šalių kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Tačiau importo iš Rusijos kainos visą laiką buvo mažesnės nei Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir dėl jų didelės apimties produktų Sąjungos pramonės pardavimo kainos buvo mažinamos [3–7 %]. Todėl teiginys atmestas.

               (84)

               Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonės pelningumas nepadidėjo, nes buvo padidinti jos gamybiniai pajėgumai ir investicijos.

               (85)

               BAF gamybai labai svarbūs įrenginiai. Todėl siekiant, kad Sąjungos pramonė galėtų padidinti savo gamybos pajėgumus, reikia investuoti į įrenginius. Tačiau, apskaitos požiūriu, įrenginių nusidėvėjimo poveikis bendroms gamybos sąnaudoms yra nedidelis, 3–5 %, ir todėl jis negali daryti didelio poveikio Sąjungos pramonės pelningumui. Todėl teiginys atmestas.

               (86)

               Po galutinio faktų atskleidimo, Rusijos valdžios institucijos pareiškė, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, kad Rusijos statistiniai duomenys atspindi tik vidutinės kokybės BAF, kurios kaina yra mažesnė, o Sąjungos kitų pagrindinių trečiųjų šalių statistiniai duomenys atspindi BAF ir kitų, brangesnių folijų mišinį.

               (87)

               Atlikus tyrimą tokių Sąjungos gamintojų pagamintos ir iš Rusijos importuotos BAF kokybės skirtumų nenustatyta. Atliekant tyrimą pervyniotojai, kurie perka BAF iš Sąjungos gamintojų, Rusijos gamintojų ir kitų trečiųjų šalių, ypač Turkijos, nepateikė jokių skundų dėl skirtingos kilmės BAF kokybės skirtumų. Todėl šis teiginys atmestas.

               (88)

               Po galutinio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis taip pat teigė, kad šiame tyrime Komisija neatsižvelgė į tai, kad keturi iš šešių atrinktų Sąjungos gamintojų tvirtino, jog dėl tariamai dėl APF iš KLR vykdomas žalingas dempingas.

               (89)

               Patvirtinama, kad 2014 m. gruodžio 12 d. Komisija inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikros importuojamos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijos (6) (BAF). Kaip paaiškinta 30 konstatuojamojoje dalyje, BAF ir APF yra du skirtingi produktai, parduodami skirtingose rinkose. Dėl APF gamybos ir pardavimo Sąjungos pramonei daroma žala (jei ji daroma) neatsispindi BAF pramonės padėtyje. Be to, Komisijos tyrimas dėl APF importo iš KLR buvo nutrauktas nenustatant priemonių (7). Konkrečiai, nutraukus tyrimą Komisija nepadarė jokių išvadų, ar Sąjungos pramonei dėl APF importo iš KLR padaryta žala. Todėl šis teiginys atmestas.

               (90)

               Po galutinio faktų atskleidimo penki pervyniotojai teigė, kad Rusijos BAF tik šiek tiek konkuruoja su atrinktų Sąjungos gamintojų pagaminta BAF. Be to, buvo teigiama, kad Rusijos BAF konkuruoja su iš Turkijos ir KLR importuota BAF.

               (91)

               Šis teiginys nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais ir todėl buvo atmestas.

               (92)

               Be to, buvo teigiama, kad dauguma atrinktų Sąjungos gamintojų neparduoda BAF pervyniotojams, nes tai ne BAF, kuri skirta gaminti vartotojams skirtus ritinius, o APF, skirta parduoti brangiau, beveik 3 000 EUR už toną.

               (93)

               Šis teiginys yra faktiškai neteisingas. Pirma, reikėtų pažymėti, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 7 lentelėje, vidutinė Sąjungos pramonės pardavimo kaina per tiriamąjį laikotarpį buvo 2 597 EUR už toną, o ne 3 000 EUR, kaip yra tvirtinama. Be to, atlikus tyrimą patvirtinta, kad visi atrinkti Sąjungos gamintojai pardavė BAF pervyniotojams. Keturi pervyniotojai, kurie bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus, pirko BAF iš Sąjungos gamintojų. Todėl šis teiginys atmestas.

               (94)

               Penki pervyniotojai taip pat teigė, kad atrinktas Sąjungos gamintojas, kuris gamino tik BAF, darė žalą kitiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, nes dėl jo pardavimo kainų priverstinai mažintos kitų atrinktų Sąjungos gamintojų kainos. Be to, teigta, kad Sąjungos pramonės pelningumas buvo apskaičiuotas remiantis atrinktais Sąjungos gamintojais, t. y. ne visa Sąjungos pramone, todėl nagrinėdama rinkos dalis Komisija taip pat turėtų vertinti tik atrinktas bendroves, o ne visą Sąjungos pramonę.

               (95)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų Sąjungos gamintojų, kurie gamina tik BAF, pardavimo kainos atitiko Sąjungos pramonės vidutines kainas ir, tam tikrais metais, buvo net didesnės. Taigi, faktiškai neteisinga teigti, kad dėl šio Sąjungos gamintojo kainų priverstinai mažintos kitų atrinktų Sąjungos gamintojų kainos.

               (96)

               Dėl antrojo teiginio, Komisija primena, kad kaip nurodyta laikinojo reglamento 53 konstatuojamojoje dalyje, atliekant žalos tyrimą nagrinėjama Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. Be to, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 9 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių buvo atlikta atranka pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Šešios atrinktos bendrovės pagamina daugiau nei 70 % visos Sąjungos produkcijos. Per nustatytą terminą negauta jokių pastabų dėl atrinktų bendrovių, todėl atrinktos bendrovės laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis. Be to, atlikdama atranką, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 73 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atskyrė mikroekonominius ir makroekonominius rodiklius. Šių rodiklių sąrašas pateiktas laikinojo reglamento 74 ir 75 konstatuojamosiose dalyse. Taigi, pelningumas yra mikroekonominis rodiklis, todėl jis apskaičiuojamas remiantis pagal atrinktų Sąjungos gamintojų duomenis, o rinkos dalis yra makroekonominis rodiklis, kuris turėtų būti apskaičiuojamas pagal visos Sąjungos pramonės duomenis. Pagal abu metodus Komisija gali padaryti išvadas, kurios taikomos visai Sąjungos pramonei.

               (97)

               Todėl šie 94 konstatuojamojoje dalyje nurodyti teiginiai buvo atmesti.

         3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

               (98)

               Nė vienu iš suinteresuotųjų šalių pateiktų argumentų neįrodyta, kad dėl kitų, išskyrus importą iš Rusijos dempingo kainomis, veiksnių poveikio būtų nutrauktas importo dempingo kaina ir nustatytos žalos priežastinis ryšys. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad importas iš Rusijos dempingo kaina padarė Sąjungos pramonei materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

               (99)

               Todėl laikinojo reglamento 137–141 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         F.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   Sąjungos pramonės interesai

               (100)

               Po pirminio faktų atskleidimo Rusijos valdžios institucijos teigė, kad nustačius priemones iš Rusijos importuojamam produktui padidėtų BAF importas iš kitų trečiųjų šalių, ypač iš Turkijos ir KLR, todėl nustačius antidempingo priemones iš Rusijos importuojamam produktui būtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

               (101)

               Kaip nurodyta laikinojo reglamento 147 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo priemonėmis turėtų būti atkuriamos vienodos sąlygos Sąjungoje, kad Sąjungos pramonė galėtų konkuruoti sąžiningomis kainomis Sąjungos rinkoje su importu iš kitų trečiųjų šalių, įskaitant iš Rusijos, KLR ir Turkijos. Importo iš kitų trečiųjų šalių padidėjimas nėra požymis, kad nustatytos antidempingo priemonės nebus naudingos Sąjungos pramonei. Iš tikrųjų, tikimasi, kad Sąjungos pramonė padidins pardavimo apimtį ir rinkos dalį, o jos pardavimo kainos padidės iki pelningo lygio.

               (102)

               KLR taikomos antidempingo priemonės turėtų užtikrinti, kad Kinijos importas į Sąjungos rinką patektų sąžiningomis kainomis, o Turkijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu jau buvo tokio paties lygmens kaip Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir dėl jų nebuvo daromas spaudimas mažinti kainas rinkoje.

               (103)

               Komisija mano, kad šiuo argumentu negalima paneigti pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nustatytos prielaidos dėl priemonių taikymo ir būtinybės pašalinti dėl importo iš Rusijos dempingo kaina daromą prekybą iškreipiantį poveikį bei atkurti vienodas konkurencijos sąlygas.

               (104)

               Todėl šie teiginiai buvo atmesti.

               (105)

               Kadangi kitų pastabų dėl Sąjungos pramonės interesų negauta, laikinojo reglamento 149 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

         2.   Importuotojų ir (arba) prekiautojų interesai

               (106)

               Kadangi pastabų dėl nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesų negauta, laikinojo reglamento 150 konstatuojamojoje dalyje išdėstyta išvada patvirtinama.

         3.   Naudotojų interesai

               (107)

               Po pirminio faktų atskleidimo ir galutinio faktų atskleidimo keli naudotojai (pervyniotojai, gaminantys vadinamuosius vartotojams skirtus ritinius) pakartojo savo teiginius, pateiktus prieš nustatant laikinąsias priemones, tačiau nepateikė jokių naujų įrodymų.

               (108)

               Vienas pervyniotojas konkrečiai tvirtino, kad antidempingo muitai turės reikšmingą poveikį jo pelningumui, nes jis negalės perkelti muito savo pirkėjams.

               (109)

               Šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Be to, remiantis šio pervyniotojo pateiktais duomenimis, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad net jei pervyniotojas neturėtų galimybės perkelti muito pirkėjui, jo veikla vis tiek būtų pelninga.

               (110)

               Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad pervyniotojų prie BAF pirkimo kainos pridedamas antkainis gali labai skirtis, t. y. nuo 5 iki 70 %, priklausomai nuo pervyniotojų pardavimo strategijos. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 154 konstatuojamojoje dalyje, iš Rusijos BAF importuojančių pervyniotojų veikla sudarė tik mažiau nei vienas šeštadalis arba ne daugiau nei ketvirtadalį jų bendros veiklos. Be to, kaip minėta laikinojo reglamento 155 konstatuojamojoje dalyje, apskritai visų bendradarbiaujančių bendrovių veikla buvo pelninga.

               (111)

               Po galutinio faktų atskleidimo viena šalis tvirtino, kad pervyniotojai neprideda antkainio prie pirkimo kainos, ir kad 110 konstatuojamojoje dalyje minėtas Komisijos nustatytas 5–70 % antkainis prie pirkimo kainos neatspindi pervyniotojų veiklos ir jų pelningumo.

               (112)

               Primenama, kad pervyniotojai pervynioja aliuminio foliją iš didelių ritinių į mažesnius, skirtus vartotojams. Pervyniotojai nekeičia aliuminio folijos cheminių savybių. 110 konstatuojamojoje dalyje nurodytas antkainis buvo apskaičiuotas palyginus aliuminio folijos, suvyniotos į didelius ritinius, pirkimo kainą su bendradarbiaujančių pervyniotojų vartotojams skirtuose ritiniuose parduodamos aliuminio folijos pardavimo kaina. Pervyniotojai patiria perpakavimo sąnaudų, tačiau šios sąnaudos yra nedidelės, nes pagrindinis sąnaudų veiksnys yra aliuminio folijos sąnaudos, kurios sudaro apie 80 % visų gamybos sąnaudų. Pervyniotojų PBA išlaidos labai skiriasi ir priklauso nuo pervyniotojų pardavimo strategijos. Taigi, tiesa, kad antkainis neatspindi bendrovės veiklos ir pelningumo, tačiau matyti, kad PBA išlaidų lygis daro didelį poveikį pervyniotojų pelningumui.

               (113)

               Be to, tvirtinta, kad analizuodama pervyniotojų pramonės padėtį Komisija neatsižvelgė į galutinės grandies (vartotojų) produkto importą, t. y. vartotojams skirtus ritinius iš kitų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, Turkijos, Norvegijos, Šveicarijos, Indijos ir Malaizijos, kurie pakeitė sumažėjusį BAF importą iš Kinijos. Tačiau ši šalis nepateikė jokių įrodymų dėl tokio importo poveikio pervyniotojų pramonės padėčiai.

               (114)

               Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 162 konstatuojamojoje dalyje, 2013 m. iš KLR importuojamiems vartotojams skirtiems ritiniams buvo nustatytos antidempingo priemonės, dėl kurių galutinės grandies pramonė atsigavo nuo importo dempingo kaina padarytos materialinės žalos. Toliau pateiktoje lentelėje parodyta, kaip, nustačius antidempingo priemones iš KLR importuojamiems vartotojams skirtiems ritiniams, pakito vartotojams skirtų ritinių importas iš minėtų šalių:

                  4 lentelė

                  4 lentelė

                           2013 m.

                           Tiriamasis laikotarpis

                           KLR

                           4 317,60

                           3 776,10

                           Indija

                           672,70

                           847,10

                           Malaizija

                           605,30

                           752,10

                           Norvegija

                           2 866,20

                           324,60

                           Šveicarija

                           22,00

                           30,50

                           Turkija

                           2 059,80

                           2 498,80

                           Iš viso

                           6 226,0

                           4 453,10

                              Šaltinis: Eurostatas.

               (115)

               Pradinio antidempingo tyrimo, susijusio su iš KLR importuojamais vartotojams skirtais ritiniais (žr. Komisijos reglamento (ES) Nr. 833/2012 (8) 2 lentelę), tiriamuoju laikotarpiu importas iš KLR sudarė 12 994 tonas. Nustačius priemones vartotojams skirtų ritinių importo iš Kinijos apimtis sumažėjo iki 8 676 tonų 2013 m. (4 317,60 tonos) ir iki 9 218 tonų per šio tyrimo tiriamąjį laikotarpį (3 776,10 tonos). Šis sumažėjimas yra didesnis nei pervyniotojo nurodytas bendras vartotojams skirtų ritinių importo kiekis iš penkių šalių; jis pateiktas 4 lentelėje (28 % 2013 m. ir 52 % tiriamuoju laikotarpiu). Todėl teiginys, kad importas iš minėtų šalių pakeitė sumažėjusį importą iš KLR yra nepagrįstas ir buvo atmestas.

               (116)

               Po galutinio faktų atskleidimo keli pervyniotojai teigė, kad su BAF susijusi pervyniotojų veikla vidutiniškai sudaro didesnę jų visos veiklos dalį nei Komisijos nustatyta laikinojo reglamento 154 konstatuojamojoje dalyje. Šis teiginys buvo pagrįstas dviejų naudotojų, kurie nebendradarbiavo atliekant tyrimą, duomenimis. Todėl buvo teigiama, kad Komisija neturėtų sumenkinti BAF svarbos bendrose pervyniotojų gamybos sąnaudose.

               (117)

               Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad Komisijos išvados laikinojo reglamento 154 konstatuojamojoje dalyje yra pagrįstos patikrintais bendradarbiaujančių pervyniotojų duomenimis, taigi, atspindi jų faktinę padėtį. Pirmiau minėta papildoma informacija buvo pateikta tik po galutinio faktų atskleidimo, todėl tokiame vėlyvame etape jos nebuvo galima patikrinti. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (118)

               Po galutinio atskleidimo du pervyniotojai teigė, kad antidempingo priemonių nustatymas iš Rusijos importuojamai BAF turės neigiamo poveikio jų pelningumui.

               (119)

               Atliekant tyrimą šie du pervyniotojai pranešė apie save tik po galutinio faktų atskleidimo ir tik vienas iš jų pateikė klausimyno atsakymą šiame labai vėlyvame tyrimo etape. Todėl Komisija šios naujos informacijos negalėjo patikrinti. Remdamasi šia informacija Komisija negali įvertinti jų pelningumo ir iš Rusijos importuojamai BAF nustatytų antidempingo priemonių poveikio jų pelningumui. Todėl jų teiginys atmestas.

               (120)

               Po galutinio atskleidimo penki pervyniotojai teigė, kad jie negalės perkelti antidempingo muito sąnaudų vartotojams dėl šių priežasčių: 1) jie parduoda pagal susitarimus, o kainos yra grindžiamos formule, susijusia su LMB aliuminio kaina; 2) dėl kainoms daromo spaudimo ir konkurencijos, kurią sudaro vartotojams skirti ritiniai, pagaminti iš BAF, kuri importuojama iš KLR ir kuriai taikomų priemonių yra tariamai vengiama, jie negali derėtis dėl vartotojams skirtų ritinių kainų padidinimo Sąjungos rinkoje ir 3) net jeigu šiuo metu vartotojams skirtų ritinių importas iš trečiųjų šalių yra nedidelis, tikėtina, kad ateityje jis padidės.

               (121)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors pervyniotojai negali perkelti antidempingo muito vartotojams, iš Rusijos importuojamai BAF nustatytų antidempingo priemonių poveikis pervyniotojams bus nedidelis. Tyrime taip pat nustatyta, kad rinkoje veikia dviejų rūšių pervyniotojai: firminius vartotojams skirtus ritinius parduodantys pervyniotojai, kurių PBA išlaidos yra didelės, ir nefirminius vartotojams skirtus ritinius parduodantys pervyniotojai, kurių PBA išlaidos yra mažos. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad tikėtina, jog nustačius antidempingo priemones iš Rusijos importuojamai BAF bendradarbiaujančių pervyniotojų, kurių PBA išlaidos nedidelės, veikla išliks pelninga, darant prielaidą, jog Sąjungos pramonės kainos taip pat padidės 5 %, kad Sąjungos pramonė galėtų pasiekti tikslinį pelną. Bendradarbiaujantys pervyniotojai, parduodantys firminius vartotojams skirtus ritinius, taiko aukštus antkainius, o jų PBA išlaidos didelės. Todėl laikyta, kad jie geba absorbuoti muitą.

               (122)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl naudotojų interesų negauta, laikinojo reglamento 151–163 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         4.   Tiekimo šaltiniai

               (123)

               Po pirminio faktų atskleidimo keli pervyniotojai pakartojo savo teiginius, pateiktus prieš nustatant laikinąsias priemones, susijusius su pasiūlos trūkumu, tačiau nepateikė jokių naujų įrodymų šiuo klausimu.

               (124)

               Pirma, antidempingo priemonėmis nėra siekiama panaikinti importą iš Rusijos į Sąjungos rinką, veikiau – atkurti vienodas sąlygas Sąjungos rinkoje. Todėl nustačius antidempingo priemones pervyniotojai vis tiek galės importuoti BAF iš Rusijos, tačiau sąžiningomis kainomis. Be to, primenama, kad antidempingo priemonė nustatoma pagal žalos skirtumą, kuris mažesnis už dempingo skirtumą, todėl vis dar bus įmanoma importuoti iš Rusijos į Sąjungos rinką dempingo kaina.

               (125)

               Buvo teigiama, kad Pietų Afrika ir Indija negali būti laikomos alternatyviais tiekimo šaltiniais, galinčiais pakeisti importą iš Rusijos, nes importo iš šių šalių apimtis buvo labai nedidelė.

               (126)

               Tiesa, importas iš Pietų Afrikos ir Indijos per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nedidelis, palyginti su importu iš Rusijos, tačiau tai nepaneigia galimybės, kad atkūrus vienodas konkurencijos sąlygas šios šalys padidintų savo eksportą į Sąjungos rinką.

               (127)

               Taip pat teigta, kad Sąjungos BAF gamintojai padidintų savo APF gamybą, atsižvelgiant į tariamai didesnį pelną, gaunamą APF rinkoje, palyginti su BAF, o ne didintų BAF pajėgumus ir gamybą.

               (128)

               Kaip nurodyta 30 ir 62 konstatuojamosiose dalyse, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė suinteresuota ir toliau gaminti BAF, ir kad bet kuriuo atveju jos lankstumas pereiti nuo BAF gamybos prie APF ir atvirkščiai yra ribotas. Galiausiai taip pat primenama, kad didžiausias Sąjungos BAF gamintojas negamino APF. Todėl šis teiginys atmestas.

               (129)

               Po galutinio faktų atskleidimo keli pervyniotojai, remdamiesi tik konfidencialiai pateikta informacija, teigė, kad Sąjungoje ir Turkijoje nėra gamybos pajėgumų. Be to, buvo teigiama, kad iš Armėnijos importuojamai BAF nustačius antidempingo priemones, Armėnijos gamintojas, kurio gamybos pajėgumai – 25 000 tonų per metus, nukreipė savo eksportą į JAV rinką. Be to, šalis teigė, kad, atsižvelgiant į tai, kad dėl iš KLR importuojamai BAF taikomų antidempingo priemonių vengimo BAF kainos Sąjungos rinkoje išliks nedidelės, nėra tikėtina, kad Armėnijos gamintojas nukreips savo eksportą į Sąjungos rinką. Be to, dėl Brazilijos, pervyniotojai nurodė gretutinį antidempingo tyrimą dėl BAF importo iš Brazilijos ir KLR, kuriame Komisija padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog Brazilijos eksportas į Sąjungos rinką ateityje labai padidės. Be to, teigta, kad Indija ir Pietų Afrika negali būti patikimu ir alternatyviu tiekimo šaltiniu, nes šiose šalyse nepanaudoti folijos gamybos pajėgumai nedideli.

               (130)

               Konfidencialiai pateiktų įrodymų nepakako, kad būtų galima daryti išvadą, kad Sąjungoje ir Turkijoje nėra pakankamų gamybos pajėgumų. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė turėjo nepanaudotų pajėgumų, kaip nurodyta laikinojo reglamento 79 konstatuojamojoje dalyje. Dėl Turkijos gamintojų, atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Turkijos gamintojai domisi Sąjungos rinka, nes per nagrinėjamąjį laikotarpį jų pardavimo apimtys padidėjo. Kadangi nustačius antidempingo priemones iš Rusijos importuojamai BAF kainos Sąjungos rinkoje gali padidėti iki sąnaudas padengiančio lygio, tikimasi, kad Turkijos gamintojams Sąjungos rinka tebeliks patraukli ir jie galbūt perorientuos savo gamybą į Sąjungos rinką.

               (131)

               Antidempingo priemonės, taikomos iš Armėnijos importuojamai BAF, nustojo galioti 2014 m. spalio 7 d. (9), todėl BAF iš Armėnijos importuojama BAF gali laisvai patekti į Sąjungos rinką. Teiginiai apie tariamą priemonių vengimą išsamiai nagrinėjami 74–81 konstatuojamosiose dalyse. Manoma, kad nustačius antidempingo priemones iš Rusijos importuojamai BAF, Sąjungos rinkoje į ritinius suvyniotos aliuminio folijos kainos padidės iki sąnaudas padengiančio lygio. Todėl negalima atmesti galimybės, kad dėl to Armėnijos gamintojai nukreips savo eksportą į Sąjungos rinką.

               (132)

               Dėl Brazilijos, priemonės buvo panaikintos ir iš Brazilijos importuojama BAF gali laisvai patekti į Sąjungos rinką. Tačiau, kai kainos Sąjungos rinkoje padidės iki sąnaudas padengiančio lygio, neatmetama galimybė, kad Brazilijos gamintojai laikys Sąjungos rinką patrauklesne už vidaus rinką ir trečiųjų šalių rinkas ir todėl nukreips dalį savo produkcijos į Sąjungą.

               (133)

               Dėl Indijos ir Pietų Afrikos laikymo alternatyviu tiekimo šaltiniu, kaip nurodyta laikinojo reglamento 165 konstatuojamojoje dalyje, pirma, reikėtų pažymėti, kad minėtos šalies teiginį pagrindžiančioje informacijoje BAF ir APF nėra atskirtos. Vis dėlto, net jei šių šalių nepanaudoti pajėgumai yra nedideli, neatmetama galimybė, kad kai kainos Sąjungos rinkoje padidės iki sąnaudas padengiančio lygio Sąjungos rinka taps patraukli Indijos ir Pietų Afrikos Respublikos gamintojams ir jie nukreips dalį savo gamybos į Sąjungos rinką.

               (134)

               Todėl 129 konstatuojamojoje dalyje nurodyti teiginiai buvo atmesti.

               (135)

               Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 164–168 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         5.   Kiti argumentai

               (136)

               Po pirminio faktų atskleidimo viena suinteresuotoji šalis teigė, kad galutinės priemonės turėtų būti nustatomos kuo mažiau iškreipiant prekybą, tačiau šio teiginio plačiau nepaaiškino.

               (137)

               Po galutinio faktų atskleidimo ši suinteresuotoji šalis pakartojo 136 konstatuojamojoje dalyje nurodytą teiginį, tačiau jokios papildomos informacijos nepateikė.

               (138)

               Šiuo atžvilgiu reikia pabrėžti, kad priimdama sprendimą dėl antidempingo priemonių lygio Komisija taiko mažesnio muito taisyklę, nustatytą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalyje, kaip pabrėžta ir 143 konstatuojamojoje dalyje.

               (139)

               Kadangi jokių kitų pastabų negauta, laikinojo reglamento 169–172 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

         6.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (140)

               Kadangi kitų pastabų dėl Sąjungos interesų negauta, laikinojo reglamento 173 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.

         G.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

   1.   Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)

               (141)

               Po pirminio faktų atskleidimo dvi suinteresuotosios šalys užginčijo tikslinį pelną, naudojamą nustatant žalos pašalinimo lygį, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 175–177 konstatuojamosiose dalyse. Šalys teigė, kad 2 % pelno dydis būtų realus rinkoje gaunamas pelnas ir todėl turėtų būti naudojamas siekiant nustatyti žalos pašalinimo lygį. Tačiau šis teiginys nebuvo pagrįstas, todėl buvo atmestas.

               (142)

               Kadangi kitų pastabų dėl žalos pašalinimo lygio negauta, laikinojo reglamento 175–177 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.   Galutinės priemonės

               (143)

               Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi importuojamam nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos galutinės antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų žalos skirtumo dydžiui, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

               (144)

               Po galutinio faktų atskleidimo keli pervyniotojai teigė, kad galutinės priemonės turėtų būti minimali importo kaina (toliau – MIK). Šalys teigė, kad turėtų būti nustatyta MIK, atitinkanti šiek tiek padidintą, pelningą gamintojo, kuris gamina tik BAF, kainą. Po klausymo dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui, šalys pateikė papildomos informacijos, teigdamos, kad po tiriamojo laikotarpio aliuminio priemoka sumažėjo.

               (145)

               Sprendžiant, ar tai atitinka Sąjungos interesus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalyje, gali būti atsižvelgiama į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. (10) Tačiau reikalavimas pateikti duomenis, kurie būtų patikrinti ir tipiški visai Sąjungos pramonei vis dar taikomas. Kadangi prašymas taikyti MIK pateiktas vėlyvame tyrimo etape, Komisija neturėjo laiko nusiųsti klausimynų suinteresuotosioms šalims ir surengti tikrinamuosius vizitus. Šalių, prašančių taikyti MIK, pateiktos informacijos nebuvo galima patikrinti ir ji nebuvo tipiška visai Sąjungos pramonei. Iš pateiktos informacijos iš tiesų matyti, kad pardavimo kainos padidėjo, o aliuminio priemoka sumažėjo, tačiau Komisija negali daryti išvados remdamasi nepatikrintais ir netipiškais duomenimis.

               (146)

               Be to, minimalios importo kainos lygis turėtų būti apskaičiuotas remiantis visai Sąjungos pramonei tipiškais duomenimis, o ne vieno Sąjungos gamintojo duomenimis, kaip siūlė naudotojai. Be to, duomenis, naudojamus apskaičiuojant MIK, reikia patikrinti, o prašymas taikyti MIK pateiktas tokiame vėlyvame tyrimo etape, kad Komisija negalėjo surinkti ir patikrinti reikiamų duomenų. Todėl siūlymas taikyti MIK laikytas netinkamu.

               (147)

               Bet kuriuo atveju, tam tikros rūšies priemonė turėtų būti atskleista visoms suinteresuotoms šalims, priešingu atveju būtų labai pažeistos Sąjungos pramonės procesinės teisės. Kadangi šis prašymas buvo pateiktas tokiame vėlyvame tyrimo etape, Komisija neturėjo pakankamai laiko atskleisti tokią informaciją suinteresuotosioms šalims.

               (148)

               Be to, atsižvelgiant į tai, kad eksportuotojas parduoda Sąjungoje per susijusį prekiautoją, eksporto kainos yra nepatikimos.

               (149)

               Todėl, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, buvo manoma, kad šiuo konkrečiu atveju aplinkybės nėra tokios, kad būtų galima taikyti MIK.

               (150)

               Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad pervyniotojai vis dar turi galimybę prašyti atlikti tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, jei laikomasi nustatytų sąlygų.

               (151)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatytos šios muitų normos:

                           Šalis

                           Bendrovė

                           Dempingo skirtumas (%)

                           Žalos skirtumas
                           (%)

                           Galutinis antidempingo muitas
                           (%)

                           Rusija

                           „Ural Foil OJSC“, Sverdlovsko regionas; „OJSC Rusal Sayanal“, Chakasijos regionas – „Rusal“ grupė.

                           34,0

                           12,2

                           12,2

                           Visos kitos bendrovės

                           12,2

         3.   Galutinis laikinųjų muitų surinkimas

               (152)

               Atsižvelgiant į nustatytus dempingo skirtumus ir Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinuoju reglamentu nustatyto laikinojo antidempingo muito sumos.

         4.   Įsipareigojimai

               (153)

               Po galutinio faktų atskleidimo grupė „Rusal“ pasiūlė įsipareigojimą dėl kainos pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį.

               (154)

               Komisija išsamiai išnagrinėjo pasiūlymą. Svarbu pažymėti, kad „Rusal“ yra sudėtinga bendrovių grupė, kuriai priklauso daugiau kaip 40 gamyklų 13 šalių. Konkrečiai, grupei priklauso susijęs gamintojas Armėnijoje („Armenal“), kuris gamina ir parduoda nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą. Atsižvelgiant į Rusijos eksportuojančių gamintojų ir „Armenal“ santykius tikėtina, kad šios bendrovės parduos nagrinėjamąjį produktą tiems patiems pirkėjams arba pirkėjams, susijusiems su vienu iš šių pirkėjų Sąjungoje. Dėl to kyla didelė kryžminio kompensavimo rizika. Be to, grupė „Rusal“ naudoja labai sudėtingus pardavimo kanalus, įtraukdama susijusius prekiautojus ir tarpininkus tiek Rusijoje, tiek ir už jos ribų. Susijęs prekiautojas ir susijęs tarpininkas taip pat parduoda kitus produktus į Sąjungą ir šie kiti produktai iš tikrųjų sudaro didžiąją dalį susijusio prekiautojo apyvartos. Tokiomis aplinkybėmis negalima atmesti galimybės, kad nagrinėjamasis produktas ir kiti produktai parduodami tiems patiems pirkėjams. Dėl tokių sandorių kiltų didelė kryžminio kompensavimo rizika ir bet kuriuo atveju būtų labai sudėtinga stebėti įsipareigojimo vykdymą.

               (155)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad įsipareigojimas būtų nepraktiškas ir todėl šis pasiūlymas turėjo būti atmestas.

               (156)

               Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuotai, bet daugiau neapdorotai, suvyniotai į ritinius, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kilogramų, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910), nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 12,2 %.
   3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Galutinai surenkamos laikinaisiais antidempingo muitais pagal Reglamentą (ES) 2015/1081 užtikrintos sumos.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. gruodžio 17 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  2015 m. liepos 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1081, kuriuo tam tikrai importuojamai Rusijos kilmės aliuminio folijai nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 175, 2015 7 4, p. 14).

      (3)  2009 m. rugsėjo 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 925/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikrai importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai, galutinis surinkimas (OL L 262, 2009 10 6, p. 1).

      (4)  2012 m. spalio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 973/2012, kuriuo inicijuojamas tyrimas dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 925/2009 importuojamai tam tikrai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai, vengimo importuojant tam tikrą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės negrūdintą aliumininę foliją ritiniuose, kurių plotis didesnis kaip 650 mm, ir įpareigojama tokius importuojamus produktus registruoti (OL L 293, 2012 10 23, p. 28).

      (5)  2013 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 638/2013, kuriuo nutraukiamas tyrimas dėl galimo antidempingo priemonių, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 925/2009 importuojamai tam tikrai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijai, vengimo importuojant tam tikrą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės negrūdintą aliuminio foliją ritiniais, kurių plotis didesnis kaip 650 mm (OL L 184, 2013 7 3, p. 1).

      (6)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijos inicijavimą (OL C 444, 2014 12 12, p. 13).

      (7)  2015 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1928, kuriuo nutraukiamas antidempingo tyrimas dėl tam tikros importuojamos Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliuminio folijos (OL L 281, 2015 10 27, p. 16).

      (8)  2012 m. rugsėjo 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 833/2012, kuriuo tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės į ritinius suvyniotai aliumininei folijai nustatomas laikinas antidempingo muitas (OL L 251, 2012 9 18, p. 29).

      (9)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 49, 2014 2 21, p. 7).

      (10)  2011 m. spalio 25 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje Nr. T-192/08. Tarptautinė bendrovė „Kazchrome“ AO, 221 dalis.


title: 2011 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 870/2011, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2011 m. rugsėjo 1 d.

text:
1.9.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 226/7

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 870/2011
   2011 m. rugpjūčio 31 d.
   kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2011 m. rugsėjo 1 d.
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),
   atsižvelgdama į 2010 m. liepos 20 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 642/2010 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

               (2)

               Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

               (3)

               Remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka.

               (4)

               Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2011 m. rugsėjo 1 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. rugsėjo 1 d.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 31 d.

            Komisijos vardu, Pirmininko vardu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 187, 2010 7 21, p. 5.

      I PRIEDAS

         Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2011 m. rugsėjo 1 d.

                  KN kodas

                  Prekių pavadinimas

                  Importo muitas (1)

                  (EUR/t)

                  1001 10 00

                  Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

                  0,00

                  vidutinės kokybės

                  0,00

                  žemos kokybės

                  0,00

                  1001 90 91

                  Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

                  0,00

                  ex 1001 90 99

                  Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

                  0,00

                  1002 00 00

                  RUGIAI

                  0,00

                  1005 10 90

                  KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

                  0,00

                  1005 90 00

                  KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

                  0,00

                  1007 00 90

                  Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

                  0,00

         (1)  Prekių, kurios į Sąjungą atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

                  —

                  3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje,

                  —

                  2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

         (2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (ES) Nr. 642/2010 3 straipsnyje nurodytų sąlygų.

      II PRIEDAS

         I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

      17.8.2011-30.8.2011

                  1.

                  Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

                              (EUR/t)

                              Paprastieji kviečiai (1)

                              Kukurūzai

                              Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

                              Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

                              Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

                              Prekių birža

                              Minnéapolis

                              Chicago

                              —

                              —

                              —

                              Kotiruojama

                              252,73

                              199,46

                              —

                              —

                              —

                              FOB kaina JAV

                              —

                              —

                              320,44

                              310,44

                              290,44

                              Meksikos įlankos priedas

                              —

                              17,97

                              —

                              —

                              —

                              Didžiųjų ežerų priedas

                              28,64

                              —

                              —

                              —

                              —

                  2.

                  Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

                              Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

                              17,85 EUR/t

                              Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

                              47,90 EUR/t

         (1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

         (2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

         (3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).


title: 2015 m. vasario 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/273, kuriuo dėl 2014 m. Nyderlandų rombinių rajų žvejybos ICES IIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse kvotos sumažinimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 871/2014

text:
20.2.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 47/11

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/273
   2015 m. vasario 19 d.
   kuriuo dėl 2014 m. Nyderlandų rombinių rajų žvejybos ICES IIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse kvotos sumažinimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 871/2014
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (1), ypač į jo 105 straipsnio 1 ir 2 dalis,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 871/2014 (2) nustatytas 2014 m. Nyderlandų rombinių rajų žvejybos kvotos („2014 m. Nyderlandų kvota“) sumažinimas ICES IIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse atsižvelgiant į 2013 m. metais viršytas kvotas;

               (2)

               paskelbus minėtą reglamentą Nyderlandų valdžios insitucijos pastebėjo, kad sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos, kuriomis buvo grindžiamas sumažinimas, buvo klaidingos; tai patvirtina Komisijos turimi įrodymai;

               (3)

               remiantis pataisytais duomenimis, kuriuos Nyderlandai perdavė 2014 m. gruodžio 12 d., matyti, kad 2013 m. Nyderlandams skirta kvota pereikvota nebuvo;

               (4)

               2014 m. Nyderlandams skirtos kvotos sumažinimas turėtų būti atitinkamai pataisytas;

               (5)

               Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 871/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (6)

               atsižvelgiant į tai, kad 2014 m. Nyderlandams skirtos kvotos sumažinimas taikomas nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 871/2014 įsigaliojimo dienos, šis reglamentas turėtų būti taikomas atgaline data nuo tos pačios datos,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 871/2014 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2014 m. rugpjūčio 19 d.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. vasario 19 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

      (2)  2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 871/2014 dėl tam tikrų žuvų išteklių 2014 m. žvejybos kvotų sumažinimo atsižvelgiant į ankstesniais metais viršytas žvejybos kvotas (OL L 239, 2014 8 12, p. 14).

      PRIEDAS
      Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 871/2014 priede išbraukiamas šis įrašas:

                     „NL

                     SRX

                     2AC4-C

                     Rombinės rajos

                     IIa ir IV zonų Sąjungos vandenys

                     180,000

                     275,430

                     357,115

                     129,66

                     81,685

                     /

                     /

                     /

                     /

                     81“