title: Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/379 2020 kovo 5 d. kuriuo importuojamiems Egipto kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams nustatomas laikinasis kompensacinis muitas

text:
6.3.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 69/14

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/379
         2020 kovo 5 d.
         kuriuo importuojamiems Egipto kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams nustatomas laikinasis kompensacinis muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamenas), ypač į jo 12 straipsnį ir 24 straipsnio 1 dalį,
         pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Inicijavimas

                     (1)

                     2019 m. birželio 7 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi pagrindinio reglamento 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl į Europos Sąjungą (toliau – Sąjunga) importuojamų Egipto (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktų. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie tyrimo inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

                     (2)

                     Komisija tyrimą inicijavo gavusi skundą, kurį gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % viso produkto Sąjungoje, vardu 2019 m. balandžio 24 d. pateikė Europos stiklo pluošto gamintojų asociacija (toliau – APFE arba skundo pateikėjas). Skundui pritarė gamintojai, kurie pagamina 71 % visų ištisinių gijų stiklo pluošto produktų Sąjungoje.

                     (3)

                     Prieš inicijuodama antisubsidijų tyrimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį pranešė Egipto Vyriausybei gavusi dokumentais tinkamai pagrįstą skundą ir pakvietė ją dalyvauti konsultacijose. Egipto Vyriausybė atmetė pasiūlymą dėl konsultacijų, kurios nebuvo surengtos, tačiau pateikė dvi pastabas dėl tyrimo inicijavimo: vieną prieš paskelbiant pranešimą apie inicijavimą, o kitą – vėliau.

                     (4)

                     2019 m. gegužės 3 d. Komisija inicijavo atskirą antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamų tokių pačių Egipto ir Bahreino kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktų (3). 2019 m. gruodžio 12 d. Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė, kad tyrimas bus tęsiamas nenustatant laikinųjų antidempingo muitų.

                     (5)

                     Prieš tyrimo inicijavimą Egipto Vyriausybė teigė, kad skunde nepateikta pakankamai subsidijavimo arba žalos įrodymų, kad būtų galima pradėti tyrimą. Jos pastabos dėl subsidijavimo nagrinėtos memorandume dėl įrodymų pakankamumo, kuris buvo pridėtas prie nekonfidencialios bylos, o pastabos dėl žalos nagrinėjamos toliau.

                     (6)

                     Inicijavus tyrimą, Komisija gavo papildomų pastabų iš Egipto Vyriausybės, kuriose dar kartą atkreipiamas dėmesys į pastabas dėl subsidijų ir pateikiama pastabų dėl skunde išdėstytų įtarimų dėl importo iš Egipto padarytos žalos.

                     (7)

                     Visų pirma Egipto Vyriausybė išnagrinėjo skunde pateiktus duomenis, rodančius kainas Sąjungos rinkoje 2017 ir 2018 m., ir pažymėjo, kad ES pardavimo kainos nesumažėjo, o importo iš Egipto kainos sumažėjo tik 2 %.

                     (8)

                     Tačiau atliekant šią kainų analizę palyginti tik dveji nagrinėjamojo laikotarpio metai, taigi neatsižvelgiama į visus skunde pateiktus duomenis, iš kurių matyti visa importo kainų ir ES pardavimo kainų raida, rodanti, kad importo kainos mažėjo, o ES pardavimo kainos nekito.

                     (9)

                     Komisija taip pat atkreipia dėmesį į 84–91 konstatuojamosiose dalyse pateiktus duomenis apie kainų tendencijas ir Komisijos išvadas, pagrįstas visu duomenų rinkiniu.

                     (10)

                     Egipto Vyriausybė išnagrinėjo skunde pateiktus ekonominius rodiklius ir padarė išvadą, kad jie nerodo materialinės žalos. Tai nėra Komisijos atlikta skunde pateiktų duomenų analizė, pagal kurią, remiantis smarkiai mažėjančiu pelnu 2016–2018 m., aiškiai matyti, kad buvo padaryta žala.

                     (11)

                     Komisijos atlikta tiek makroekonominių, tiek mikroekonominių rodiklių analizė išsamiai išdėstyta 4.4 skirsnyje.

                     (12)

                     Tada Egipto Vyriausybė paminėjo kitas materialinės žalos priežastis, jei Komisija rastų tokios žalos įrodymų. Ji teigia, kad žala būtų padaryta dėl technologinės plėtros stokos, nepakankamų gamybos pajėgumų, paklausos sumažėjimo, padidėjusių sąnaudų ir importo iš kitų šalių.

                     (13)

                     Skunde šie veiksniai jau išnagrinėti ir pateikiama įrodymų, kad Sąjungos pramonė investavo į savo įrenginius ir kad nėra tarp importo iš kitų šalių ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinio ryšio.

                     (14)

                     Visi šie veiksniai buvo ištirti, o Komisijos preliminarios išvados pateiktos 5 skirsnyje.

                     (15)

                     Komisija taip pat gavo pastabų dėl įtariamos žalos dėl importo iš Egipto, kurias pateikė Sąjungos SPA naudotojų grupė.

                     (16)

                     Naudotojų grupė, kuri pageidavo likti anonimiška, pateikė pastabų dėl žalos nebuvimo 2015 m., dėl importo iš Egipto apimties, dėl to, kad nebuvo tikėtina, kad importo apimtis toliau didės, ir dėl skunde pateiktų ekonominių rodiklių.

                     (17)

                     Visi šie veiksniai taip pat buvo ištirti, o Komisijos preliminarios išvados pateiktos 4 skirsnyje. Komisija patvirtino, kad inicijavimo etapu skunde pateikta pakankamai žalingo subsidijavimo įrodymų.

                     (18)

                     Egipto Vyriausybė ir „Jushi Egypt“ taip pat pareiškė, kad atsisakymas išieškoti žaliavoms taikomus importo muitus nėra subsidija, jeigu šie importuoti produktai reeksportuojami arba perdirbami į tolesnės gamybos grandies produktą.

                     (19)

                     Komisija pripažino, kad visų pirma tais atvejais, kai įvykdomos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir jame nurodytuose I, II ir III prieduose nurodytos sąlygos, tik permokėta atsisakytų išieškoti žaliavoms taikomų importo muitų suma yra kompensuotina subsidija, ir tyrimo metu ji į tai atkreipė ypatingą dėmesį.

                     (20)

                     Komisija taip pat pažymėjo, kad Egipto Vyriausybės pastaba nebuvo susijusi su importo muito netaikymu gamybos įrangai.

               1.2.   Pranešimo apie inicijavimą pakeitimas

                     (21)

                     2020 m. vasario 12 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (4), kuriuo iš dalies keičiamas pranešimas apie inicijavimą.

                     (22)

                     Atlikdama tyrimą Komisija rado papildomų atitinkamų subsidijų įrodymų, kurie nebuvo visiškai įtraukti į 2019 m. birželio 7 d. pranešimą apie inicijavimą.

                     (23)

                     Visų pirma Komisija nustatė papildomų įrodymų, kad Kinijos valstybiniai arba valstybės kontroliuojami subjektai teikė lengvatinės politikos paskolas tiesiogiai „Jushi Egypt“ ir netiesiogiai per „Jushi Egypt“ patronuojančiąją bendrovę Kinijos Liaudies Respublikoje.

                     (24)

                     Dėl šių paskolų Komisija nustatė įrodymų, kad jos susijusios su finansiniu indėliu, kuris gali būti priskiriamas Egipto Vyriausybei, ir suteikia naudos nagrinėjamąjį produktą eksportuojančiam gamintojui.

                     (25)

                     Atlikdama tyrimą Komisija taip pat nustatė kitus Egipto ir Kinijos Liaudies Respublikos bendradarbiavimo elementus, kurie gali būti svarbūs nagrinėjant kitą subsidijavimo praktiką, jau nurodytą pranešime apie inicijavimą, pavyzdžiui, žemės suteikimą už mažesnį nei pakankamą atlygį.

                     (26)

                     Todėl Komisija pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį nusprendė įtraukti šias subsidijas į šio tyrimo aprėptį ir atitinkamai iš dalies pakeisti 2019 m. birželio 7 d. pranešimą. Prie bylos buvo pridėta pastaba šiuo klausimu, o Egipto Vyriausybė buvo paraginta surengti konsultacijas dėl šių papildomų subsidijų.

               1.3.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (27)

                     Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2018 m. balandžio 1 d. – 2019 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2016 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). Prireikus Komisija taip pat nagrinėjo laikotarpio po TL duomenis.

               1.4.   Registracija

                     (28)

                     Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/199 (5) (toliau – registracijos reglamentas) Komisija nustatė reikalavimą registruoti nagrinėjamojo produkto importą trijų savaičių išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5a dalį.

               1.5.   Suinteresuotosios šalys

                     (29)

                     Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Egipto Vyriausybei, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

                     (30)

                     Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

                     (31)

                     Suinteresuotosios šalys, kurios jau bendradarbiavo atskirame antidempingo tyrime, buvo paragintos pareikšti, kad jos bendradarbiavo abiejuose tyrimuose, ir tuo metu, kai jos bendradarbiavo, buvo laikomos suinteresuotomis šalimis. Atsižvelgdama į tai, Komisija antidempingo ir antisubsidijų tyrimus laikė dviem atskirais tyrimais ir paprašė suinteresuotųjų šalių savo pastabose aiškiai nurodyti, ar jos nurodė antidempingo tyrimą, antisubsidijų tyrimą, ar abu šiuos tyrimus.

               1.6.   Atranka

                     (32)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               1.6.1.   Sąjungos gamintojų atranka

                     (33)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Komisija juos atrinko remdamasi didžiausiu tipiška gamybos apimtimi, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. Iš pradžių buvo atrinktos tos pačios bendrovės kaip ir atskirame antidempingo tyrime dėl to paties Egipto ir Bahreino kilmės produkto.

                     (34)

                     Pastabų dėl atrankos negauta.

               1.6.2.   Importuotojų atranka

                     (35)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

                     (36)

                     Kadangi užpildytas atrankos formas pateikė tik du nesusiję importuotojai, atranka nebuvo vykdoma.

                     (37)

                     Du nesusiję importuotojai taip pat buvo atrinkti patikrinimui atliekant atskirą antidempingo tyrimą.

               1.6.3.   Egipto eksportuojančių gamintojų atranka

                     (38)

                     Komisija netaikė eksportuojančių Egipto gamintojų atrankos, nes „Jushi Group“ yra vienintelis nagrinėjamojo produkto eksportuojantis gamintojas Egipte.

               1.6.4.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

                     (39)

                     Komisija išsiuntė klausimynus Egipto Vyriausybei, eksportuojančiam gamintojui, trims atrinktiems Sąjungos gamintojams ir dviem nesusijusiems importuotojams. Naudotojams buvo pateiktas klausimynas, kad jie, jei to pageidautų, galėtų jį užpildyti, o ne pateikti pastabas.

                     (40)

                     Klausimyno atsakymus Komisijai pateikė Egipto Vyriausybė, eksportuojantis gamintojas, visi atrinkti Sąjungos gamintojai ir abu nesusiję importuotojai. Taip pat gauti du užpildyti naudotojų klausimynai.

                     (41)

                     Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl subsidijų, jų daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamasis vizitas buvo surengtas Egipto Vyriausybės, Sueco ekonominės zonos bendrosios institucijos ir Investicijų ir laisvųjų zonų bendrosios institucijos patalpose, kuriame taip pat dalyvavo kitų atitinkamų ministerijų pareigūnai.

                     (42)

                     Skundo pateikėjų surinktų duomenų, reikalingų makroekonominiams rodikliams gauti, teisingumas ir taikyta metodika patikrinti skundo pateikėjų teisininkų patalpose surengus tikrinamąjį vizitą pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį.

                     (43)

                     Pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:

                                       Sąjungos gamintojai ir susijusios bendrovės:

                                             —

                                             „3B Fibreglass“, Batisas, Belgija,

                                             —

                                             „Johns Manville Slovakia a.s.“, Trnava, Slovakijos Respublika,

                                             —

                                             „European Owens Corning Fibreglass SPRL“, Watermael-Boitsfort, Belgija.

                                       Nesusiję Europos Sąjungos importuotojai:

                                             —

                                             „Euroresins UK Limited“, Elsmyr Portas, JK,

                                             —

                                             „Helm AG“, Hamburgas, Vokietija;

                                       Nesusiję Europos Sąjungos naudotojai:

                                             —

                                             „Polykemi“, Istadas, Švedija,

                                             —

                                             A bendrovė (6).

                                       Egipto eksportuojantis gamintojas ir susijusios bendrovės:

                                             —

                                             „Jushi Group“:

                                                         —

                                                         „Jushi Egypt“, atstovaujanti „Fiberglass Industry S.A.E.“, Egiptas,

                                                         —

                                                         „Jushi France SAS“, Prancūzija,

                                                         —

                                                         „Jushi Italia srl“, Italija,

                                                         —

                                                         „Jushi Spain SA“, Ispanija.

               2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Tiriamasis produktas

                     (44)

                     Šiame tyrime nagrinėjamas produktas – ne ilgesnės kaip 50 mm kapotos stiklo pluošto sruogos (toliau – kapotos sruogos), stiklo pluošto pusverpaliai, išskyrus impregnuotus ir padengtus stiklo pluošto pusverpalius, kurių degimo nuostoliai yra didesni nei 3 % (kaip nustatyta ISO standarte 1887), (toliau – pusverpaliai) ir iš stiklo pluošto gijų pagaminti dembliai, išskyrus stiklo vatos demblius (toliau – dembliai) (toliau – tiriamasis produktas). Tiriamasis produktas žinomas kaip stiklo pluošto armatūra (SPA).

                     (45)

                     Nagrinėjamasis produktas yra Egipto kilmės tiriamasis produktas.

                     (46)

                     Nagrinėjamo produkto KN kodai šiuo metu yra 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARIC kodai 7019120022, 7019120025, 7019120026 ir 7019120039).

               2.2.   Panašus produktas

                     (47)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

                                 a)

                                 nagrinėjamasis produktas;

                                 b)

                                 Egipte gaminamas ir Egipto vidaus rinkoje parduodamas produktas;

                                 c)

                                 Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

                     (48)

                     Todėl Komisija nusprendė, kad šiame tyrime šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

               3.   SUBSIDIJAVIMAS

         3.1.   Subsidijos ir subsidijų programos pagal šio tyrimo aprėptį

                     (49)

                     Remdamasi turima informacija, įskaitant skunde, pranešime apie inicijavimą ir atsakymuose į Komisijos klausimyną pateiktą informaciją, Komisija tyrė įtariamą Egipto Vyriausybės subsidijavimą, vykdytą taikant tokias subsidijas:

                                 —

                                 lengvatinės politikos paskolos, kredito linijos, kitas finansavimas, draudimas ir garantijos;

                                 —

                                 negautos pajamos pagal tiesioginio atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programas:

                                             —

                                             specialiojoje ekonominėje zonoje esančių įmonių pajamų mokesčio lengvatos;

                                 —

                                 negautos pajamos pagal netiesioginių mokesčių ir importo muitų tarifų programas:

                                             —

                                             atleidimas nuo PVM ir importo muitų tarifų lengvatos už naudojimąsi importuojama įranga;

                                             —

                                             atleidimas nuo PVM ir importo muitų tarifų netaikymas importuojamoms žaliavoms, naudojamoms eksportuojamoms gatavoms prekėms gaminti;

                                 —

                                 Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei pakankamą atlygį:

                                             —

                                             Vyriausybės elektros energijos tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį;

                                             —

                                             Vyriausybės prekių tiekimas už mažesnį nei pakankamą atlygį.

               3.2.   Įvadas

                     (50)

                     Įtariamas subsidijavimas Egipte susijęs su „Jushi Egypt“, atstovaujančia „Fiberglass Industry S.A.E.“ (toliau – „Jushi Egypt“), Kinijos ir Egipto Sueco ekonominio ir prekybos bendradarbiavimo zonoje (toliau – Sueco ekonominio ir prekybos bendradarbiavimo zona) įsikūrusia bendrove. Zona apima 7,34 km2 teritoriją, padalytą į 1,34 km2 pradinę teritoriją ir 6 km2 išplėstą teritoriją.

                     (51)

                     2002 m. Egipto Vyriausybė platesnę 20 km2 teritoriją, kurioje buvo Sueco ekonominio ir prekybos bendradarbiavimo zona, t. y. Sueco ekonominės zonos šiaurės vakarų įlanką, oficialiai priskyrė specialiajai ekonominei zonai (toliau – SEZ) (7). Todėl Egipto įstatymo Nr. 83/2002 dėl specialiųjų ekonominių zonų (toliau – Įstatymas Nr. 83/2002) nuostatos dabar taip pat taikomos Sueco ekonominio ir prekybos bendradarbiavimo zonai.

                     (52)

                     2014 m. Egiptas pradėjo įgyvendinti Sueco kanalo koridoriaus plėtros planą. Pagal šį planą 2015 m. SEZ oficialiai buvo įtraukta į platesnę Sueco kanalo ekonominę zoną (toliau – Sueco kanalo zona), apimančią visą 461 km2 Sueco kanalo teritoriją. Pagal Įstatymą Nr. 83/2002 ir jo dalinius pakeitimus visa teritorija dabar laikoma specialiąja ekonomine zona (8). Tai yra speciali teritorija, todėl joje įsikūrusioms bendrovėms taikomas lengvatinis režimas, kaip nurodyta toliau nurodytose subsidijų programose.

               3.3.   Importuojamai įrangai taikomi atleidimas nuo PVM ir importo muitų tarifų lengvatos

                     (53)

                     Pagal šią programą Sueco kanalo zonoje įsikūrusių bendrovių gamybos procese naudojamai importuojamai įrangai netaikomas PVM ir importo muitų tarifai.

               3.3.1.   Analizė

                     (54)

                     Šios programos teisinis pagrindas:

                                 a)

                                 Įstatymas Nr. 83/2002 dėl specialiųjų ekonominių zonų (toliau – Įstatymas Nr. 83/2002);

                                 b)

                                 Egipto Arabų Respublikos Prezidento dekretas dėl Įstatymo Nr. 27/2015, kuriuo iš dalies keičiamos tam tikros Specialiosios ekonominės zonos įstatymo, paskelbto Įstatymu Nr. 83/2002, nuostatos (toliau – Įstatymas Nr. 27/2015);

                                 c)

                                 Investicijų įstatymas, patvirtintas 2017 m. Įstatymu Nr. 72;

                                 d)

                                 2017 m. Ministro Pirmininko nutarimo Nr. 2310 dėl Investicijų įstatymo vykdomųjų nuostatų, paskelbtų pagal 2017 m. Įstatymą Nr. 72, paskelbimo projektas;

                                 e)

                                 PVM įstatymas, priimtas 2016 m. Įstatymu Nr. 67;

                                 f)

                                 PVM įstatymo vykdomosios nuostatos, Finansų ministerijos potvarkis Nr. 66/2017.

               3.3.2.   Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (55)

                     Pagal Įstatymo Nr. 83/2002, iš dalies pakeisto Įstatymu Nr. 27/2015, 22 straipsnį Sueco kanalo zona yra atskiros muitų teritorijos dalis pagal finansų ministro dekretą. Šios atskiros muitinės teritorijos veiklą prižiūri aukščiausias muitinės komitetas, kurį įsteigė zonos institucijos pirmininkas.

                     (56)

                     Be to, pagal Įstatymo Nr. 83/2002 42 straipsnį importuota įranga, įrankiai ar aparatai atleidžiami nuo mokesčių ir muitų, jei jie skirti prekėms ar paslaugoms, pagamintoms ar suteiktoms vykdant licencijuotą veiklą Sueco kanalo zonoje. Kita vertus, kadangi Sueco kanalo zona nėra vien tik eksporto zona, už visus už zonos ribų į vidaus rinką išleistus produktus turi būti mokami visi mokesčiai ir muitai.

                     (57)

                     Galiausiai pagal atitinkamus įstatymus už Sueco kanalo zonos ribų esančios bendrovės iš anksto sumoka importo PVM ir jį išskaičiuoja iš PVM, taikomo jų pardavimui vidaus rinkoje, arba, jei taikoma, jį susigrąžina, kai gatavos prekės eksportuojamos.

                     (58)

                     Sueco kanalo zonoje įsikūrusioms bendrovėms importo PVM netaikomas nuo pat pradžių, pagal Finansų ministerijos ir Sueco kanalo zonos bendrosios administracijos sudarytą susitarimo raštą šiuo klausimu.

                     (59)

                     Komisija nustatė, kad nuo 2017 m. ir per visą tiriamąjį laikotarpį „Jushi Egypt“ iš tiesų nebuvo taikomi PVM ir importo muitai importuojamai įrangai. Iki 2017 m. bendrovė faktiškai sumokėjo importo muitus bei PVM arba bendrąjį pardavimo mokestį (9) už importuotą įrangą, nes ji dar nevykdė veiklos Sueco kanalo zonoje. Tačiau 2017 m. bendrovei pasirinkus taikyti Sueco kanalo zonos mokesčių ir administracinę tvarką, „Jushi Egypt“ taikoma Sueco kanalo zonos lengvatinė apmokestinimo tvarka, įskaitant atleidimą nuo PVM ir muitų tarifų.

                     (60)

                     Egipto bendrovės, perkančios mašinas, kurioms taikomas 5 % PVM tarifas, paprastai šias sumas turėtų naudoti kaip kreditą būsimiems mokėjimams (10). Tačiau tais atvejais, kai kredito likutis išlaikomas daugiau kaip 6 mokestinius laikotarpius (mėnesius) iš eilės, t. y. tais atvejais, kai bendrovės vykdo daug eksporto ir negali kompensuoti pirkimo PVM kaip kredito būsimiems mokėjimams, registruotas asmuo raštu pateikia prašymą, nurodydamas kredito likučio sumą. Egipto mokesčių administratorius per 45 dienas nuo prašymo pateikimo dienos turėtų patikrinti, ar likutis yra teisingas, ir jį grąžinti.

                     (61)

                     Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad praktiškai Egipto Vyriausybė negrąžina iš anksto sumokėto PVM, todėl tokioms bendrovėms mokestis sudaro faktines išlaidas. Iš tiesų, išanalizavus „Jushi Egypt“ bendrojo pardavimo mokesčio arba PVM kreditus, įtrauktus į 2016–2018 m. metines ataskaitas, paaiškėjo, kad sumos, kurias Egipto Vyriausybė turėjo sumokėti „Jushi Egypt“, po kelerių metų vis dar buvo nesumokėtos (11), o „Jushi Egypt“ patvirtino, kad nesitiki gauti kompensacijų (12).

                     (62)

                     Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad įranga, naudojama produktams, įskaitant tiriamąjį produktą, gaminti, greičiausiai bus naudojama visą jos naudingo tarnavimo laiką Egipto teritorijoje ir nebus reeksportuojama ar parduodama vidaus rinkoje, todėl nėra pagrindo atleisti nuo muitų ir PVM už jos įsigijimą, išskyrus lengvatas Sueco kanalo zonoje įsikūrusioms bendrovėms. Todėl tai yra negautos pajamos, kurias sudaro muitai ir PVM, nemokėtini be pateisinamos priežasties, nes ši įranga naudojama tiriamojo produkto, už kurį už Sueco kanalo zonos ribų įsikūrę gamintojai paprastai turi mokėti muitą ir PVM, vietinei gamybai.

                     (63)

                     Todėl, kadangi 2017 m. „Jushi Egypt“ buvo taikomas lengvatinis režimas pagal Sueco kanalo zonos teisinį režimą, ji buvo de facto atleista nuo PVM už importuojamas mašinas. Šis atleidimas nuo mokesčio reiškia negautas pajamas, nes, kaip nurodyta, nors PVM galiausiai turėtų būti grąžintas, iš esmės nėra įrodymų, kad Egipto Vyriausybė grąžino „Jushi Egypt“ už mašinas jau sumokėtą PVM. Iš tikrųjų, iš turimų įrodymų matyti, kad kai „Jushi Egypt“ buvo įsikūrusi už zonos ribų, ji šių grąžinamųjų išmokų negavo.

                     (64)

                     Sueco kanalo zonoje įsikūrusios bendrovės, kurios neturi mokėti PVM iš anksto, de facto atleidžiamos nuo PVM ir dėl to jos išvengia faktinių išlaidų, be to, sumažinama administracinė našta, susijusi su prašymu grąžinti PVM arba kompensuoti PVM kreditus. Ta pati išvada dar aiškiau taikoma ir dėl importuojamai įrangai taikomų importo tarifų neapmokestinimo.

               3.3.3.   Išvada

                     (65)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad ši programa laikoma finansiniu indėliu Egipto Vyriausybės negautų pajamų forma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes reikalavimus atitinkančios įmonės atleidžiamos nuo PVM ir (arba) tarifų, kurie kitomis aplinkybėmis turėtų būti mokami. Ji taip pat suteikia naudos bendrovėms gavėjoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje, nes jų finansinė padėtis yra geresnė nei tuo atveju, jei schema nebūtų taikoma. Iš tiesų, jei schema nebūtų taikoma, importuodamos įrangą jos būtų sumokėję PVM ir importo tarifus.

                     (66)

                     Ši programa yra konkreti subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes ji nėra bendrai taikoma Egipte ir taikoma tik bendrovėms, įsikūrusioms specialiosiose ekonominėse zonose, pavyzdžiui, Sueco kanalo zonoje. Teisės aktais, pagal kuriuos veikia subsidijas teikianti institucija, tai taikoma tik įmonėms, įsikūrusioms tokiose specialiosiose ekonominėse zonose.

               3.3.4.   Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (67)

                     Šios kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą. Gavėjui suteikta nauda laikoma:

                                 a)

                                 nuo 2017 m. įsigytos importuotos įrangos atleidimo nuo muitų suma. Siekiant užtikrinti, kad kompensuotina suma apimtų tik tiriamąjį laikotarpį, gauta nauda buvo amortizuota per visą įrangos naudingo tarnavimo laiką pagal įprastas bendrovės apskaitos procedūras, išskyrus vienos iš turto kategorijų atveju, kai amortizacijos laikotarpis buvo pritaikytas taip, kad geriau atspindėtų faktinį naudingo tarnavimo laiką, kaip patikrino Komisijos tarnybos.

                                 b)

                                 Kalbant apie negautas pajamas dėl de facto atleidimo nuo PVM, nauda buvo apskaičiuota atsižvelgiant į visą paprastai mokėtiną, bet per tiriamąjį laikotarpį už importuotos įrangos pirkimą (per TL) nesumokėtą PVM sumą.

                     (68)

                     Eksportuojančiam gamintojui pagal šio tipo subsidijas per tiriamąjį laikotarpį preliminariai nustatyta subsidijų suma sudarė 0,78 %.

               3.4.   Importuojamoms medžiagoms taikomos PVM ir importo muitų tarifų lengvatos

                     (69)

                     Pagal Įstatymą Nr. 83/2002 specialiojoje ekonominėje zonoje veikiantiems subjektams leidžiama importuoti medžiagas nemokant jokių muitų, pardavimo mokesčių ar kitų mokesčių ar rinkliavų, kurie kitu atveju būtų mokėtini, jei šios importuojamos medžiagos reeksportuojamos arba perdirbamos į tolesnės gamybos grandies produktą.

               3.4.1.   Teisinis pagrindas

                     (70)

                     Šios programos teisinis pagrindas:

                                 —

                                 Įstatymas Nr. 83/2002 dėl specialiųjų ekonominių zonų (toliau – Įstatymas Nr. 83/2002);

                                 —

                                 2002 m. Ministro Pirmininko dekretas Nr. 1625 „Specialiųjų ekonominių zonų įstatymo vykdomosios nuostatos“;

                                 —

                                 Egipto Arabų Respublikos Prezidento dekretas dėl Įstatymo Nr. 27/2015, kuriuo iš dalies keičiamos tam tikros Specialiosios ekonominės zonos įstatymo, paskelbto Įstatymu Nr. 83/2002, nuostatos (toliau – Įstatymas Nr. 27/2015);

                                 —

                                 Investicijų įstatymas, patvirtintas 2017 m. Įstatymu Nr. 72;

                                 —

                                 2017 m. Ministro Pirmininko nutarimo Nr. 2310 dėl Investicijų įstatymo vykdomųjų nuostatų, paskelbtų pagal 2017 m. Įstatymą Nr. 72, paskelbimo projektas;

                                 —

                                 PVM įstatymas, priimtas 2016 m. Įstatymu Nr. 67;

                                 —

                                 PVM įstatymo vykdomosios nuostatos, Finansų ministerijos potvarkis Nr. 66/2017.

               3.4.2.   Tyrimo metu nustatyti faktai

                     (71)

                     Kaip minėta 46 konstatuojamojoje dalyje, Sueco kanalo zona priklauso atskirai muitinės teritorijai. Pagal Įstatymo Nr. 83/2002 42 straipsnį iš kitų šalių importuotos žaliavos, prekės, atsarginės dalys ir kitos medžiagos arba sudedamosios dalys atleidžiami nuo mokesčių ir muitų, jei jie priskiriami prekėms ar paslaugoms, pagamintoms ar suteiktoms vykdant licencijuotą veiklą Sueco kanalo zonoje. Kita vertus, visi mokesčiai ir muitai turi būti mokami už visus už Sueco kanalo zonos ribų į vidaus rinką išleistus produktus.

                     (72)

                     Tyrimo metu Komisija nustatė, kad pagal Įstatymo Nr. 83/2002 minėto straipsnio nuostatas „Jushi Egypt“ buvo atleista nuo PVM ir importo muitų už žaliavas, naudojamas eksportuojamoms gatavoms prekėms (ir visų pirma nagrinėjamajam produktui) gaminti.

                     (73)

                     Dėl importo muitų netaikymo tokia tvarka atitinka pagrindinio reglamento I priedo i punkte aprašytą sąlyginio apmokestinimo muitu schemą. Pagal I priedo i punktą pakaitinė sąlyginio neapmokestinimo sistema gali būti laikoma eksporto subsidija tiek, kiek sąlyginis neapmokestinimas importo rinkliava yra didesnis už importo rinkliavas, kuriomis buvo apmokestintos importuojamos gamybos sąnaudos, kurių buvo prašoma sąlyginai neapmokestinti.

                     (74)

                     Siekdama nustatyti, ar susidarė tokia permokėta atsisakytų išieškoti muitų suma pagal pagrindinio reglamento III priedo II punktą, Komisija paprašė Egipto Vyriausybės pateikti papildomos informacijos apie sąlyginio apmokestinimo muitu schemą apskritai ir konkrečiau apie pagalbinių stebėsenos ir tikrinimo procedūrų buvimą ir veiksmingą taikymą.

                     (75)

                     Remiantis iš pradžių gauta informacija, paaiškėjo, kad Egipto Vyriausybė įdiegė sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos priežiūros teisinę sistemą, įskaitant, kai taikoma, sumokėtų importo muitų grąžinimą. Tačiau, atlikus tikrinamuosius vizitus bendrovėje „Jushi Egypt“, paaiškėjo, kad ta sistema nėra veiksmingai taikoma praktikoje.

                     (76)

                     Per tiriamąjį laikotarpį „Jushi Egypt“ nemokėjo jokių importo muitų (arba PVM) už įsigytas medžiagas, nesvarbu, ar jos buvo naudojamos vidaus rinkoje, ar eksportui parduodamoms gatavoms prekėms. Paprastai užstatas turi būti pervedamas į užblokuotą muitinės sąskaitą, iš kurios muitai gali būti mokami periodiškai. Tačiau tiriamuoju laikotarpiu nebuvo pateiktas joks užstatas ir valdžios institucijos nesurinko jokių sumų.

                     (77)

                     Pasibaigus tiriamajam laikotarpiui „Jushi Egypt“ Egipto valdžios institucijoms sumokėjo nedidelę sumą, tariamai padengiančią permokėtą atsisakytų išieškoti muitų sumą už pardavimą vidaus rinkoje. Tačiau nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad šis mokėjimas iš tiesų buvo atliktas už permokėtą atsisakytų išieškoti muitų sumą už pardavimą vidaus rinkoje arba buvo susijęs su pardavimu vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį. Tačiau taip pat buvo įrodymų, kad „Jushi Egypt“ gavo kompensaciją už ankstesniais laikotarpiais sumokėtus importo muitus, prieš atleidžiant ją nuo importo muitų.

                     (78)

                     Po tolesnių diskusijų su Egipto Vyriausybe buvo gauta papildomos informacijos, rodančios, kad muitų surinkimo Sueco kanalo zonoje stebėsenos ir tikrinimo sistema tiriamuoju laikotarpiu buvo iš tiesų vis dar kuriama. Pavyzdžiui, Importo muitų balanso tikslinimo komitetas buvo įsteigtas tik 2019 m. pagal Muitinės tarnybos vadovo dekretą Nr. 158, Muitinės tikrinimo komitetas 2019 m. vis dar buvo steigiamas, o vykdomosios procedūros dar nebuvo paskelbtos. Todėl Komisija padarė preliminarią išvadą, kad nebuvo veiksmingos ir tinkamos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos.

                     (79)

                     Be to, kaip minėta 50 konstatuojamojoje dalyje, PVM už importuojamas prekes išskaitomas, o ne sumokamas iš anksto Sueco kanalo zonoje. Mokesčių administratorius tik pasilieka teisę išsireikalauti PVM vėliau.

                     (80)

                     Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad tam tikroms iš Egipte įsikūrusių tiekėjų gautoms žaliavoms, kurias „Jushi Egypt“ naudojo gamybos procese, buvo taikomas standartinis PVM tarifas, neatsižvelgiant į tai, kad bendrovė buvo įsikūrusi specialiojoje zonoje, kurioje PVM paprastai neturėjo būti mokamas. Dėl šių sandorių „Jushi Egypt“ buvo suteiktas PVM kreditas. Ir atvirkščiai, specialiojoje zonoje esančių bendrovių tarpusavio žaliavų pardavimui nebuvo taikomas vidaus PVM, neatsižvelgiant į tai, ar prekės, pagamintos naudojant tokias žaliavas, būtų eksportuojamos, ar parduodamos vidaus rinkoje. „Jushi Egypt“ negalėjo nurodyti, kurios žaliavos (gautos vidaus rinkoje arba importuotos) buvo panaudotos arba suvartotos gaminant eksportuojamus arba vidaus rinkoje parduodamus produktus.

                     (81)

                     Visi šie duomenys rodo, kad ši specialioji zona nėra klasikinė eksporto perdirbimo zona ir taip pat skiriasi nuo kitų Egipte esančių specialiųjų laisvųjų zonų; tai yra unikali ir mišri specialioji zona, pasižyminti keliomis specifinėmis savybėmis, dėl kurių ji išsiskiria iš kitų zonų. Neatrodo, kad šioje zonoje taikytini įstatymai ir kiti teisės aktai būtų taikomi praktiškai, todėl Komisija savo išvadas preliminariai grindė savo supratimu, kaip šioje zonoje praktiškai vykdoma veikla.

                     (82)

                     Be to, dar svarbiau yra tai, kad tai, jog nėra administracinių institucijų, atsakingų už mokesčių sistemos administravimą, priežiūrą ir vykdymą, ir kokių nors mokestinių prievolių, susijusių su šioje zonoje taikoma specialia mokesčių sistema, todėl tai yra unikali teritorija, kurioje įsisteigusios bendrovės gali visiškai laisvai ir be jokių galimų pasekmių laikytis mokesčių taisyklių arba jas apeiti. Todėl, atsižvelgdama į ypatingas šios zonos aplinkybes ir remdamasi turima informacija, Komisija laikinai nusprendė neapmokestinimą PVM už importuotas žaliavas laikyti de facto atleidimu nuo tokio PVM mokėjimo, neatsižvelgiant į tai, ar žaliavos vėliau įtraukiamos į eksportuojamus ar vidaus rinkoje parduodamus gatavus produktus.

               3.4.3.   Išvada

                     (83)

                     Todėl Komisija padarė preliminarią išvadą, kad Egipto Vyriausybės sąlyginio apmokestinimo muitu stebėsenos sistema nebuvo veiksmingai taikoma ir dėl visų ankstesniame skirsnyje paaiškintų ir 73 konstatuojamojoje dalyje apibendrintų priežasčių negali būti laikoma tokia sistema. Iš tiesų, kaip paaiškinta 68 ir 70 konstatuojamosiose dalyse, atlikus tyrimą nustatyta, kad Egipto Vyriausybė net neįsteigė institucijos, atsakingos už zonoje esančių subjektų mokestinių prievolių, įskaitant už importuojamas medžiagas mokėtinus muitus ir PVM, administravimą ir vykdymo užtikrinimą.

                     (84)

                     Be to, Komisija nustatė, kad dėl eksportuojamoms gatavoms prekėms pagaminti naudojamos žaliavoms taikytos sąlyginio apmokestinimo muitu sistemos susidarė negautos pajamos ir tai yra kompensuotina subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes dėl jos susidaro permokėta sąlyginio apmokestinimo importo muitais, anksčiau surinktais už importuojamas žaliavas, dėl kurių reikalaujama sąlyginio apmokestinimo, suma. Egipto Vyriausybė taip pat nepateikė tolesnio nagrinėjamų sandorių nagrinėjimo.

                     (85)

                     Šios permokėtos atsisakytų išieškoti muitų sumos taip pat yra konkreti subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes jos nėra bendrai taikomos Egipte ir taikomos tik bendrovėms, įsikūrusioms Sueco kanalo zonoje.

                     (86)

                     Be to, de facto importinių medžiagų atleidimas nuo PVM yra finansinis indėlis Egipto Vyriausybės negautų pajamų forma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, nes reikalavimus atitinkančios įmonės atleidžiamos nuo PVM, kuris kitomis aplinkybėmis turėtų būti mokamas. Taip pat pagal šią programą bendrovėms gavėjoms suteikiama nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje. Ši programa yra konkreti subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes pagal teisės aktus nuo PVM atleidžiamos tik Sueco kanalo zonoje įsisteigusios įmonės.

               3.4.4.   Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (87)

                     Šios kompensuotinos subsidijos suma skaičiuojama atsižvelgiant į gavėjui, kaip nustatyta, tiriamuoju laikotarpiu suteiktą naudą.

                     (88)

                     Kalbant apie importo muitus, gavėjui suteikta nauda laikomas skirtumas tarp per tiriamąjį laikotarpį mokėtinų importo muitų sumos ir faktinės per tiriamąjį laikotarpį sumokėtų importo muitų sumos.

                     (89)

                     Siekdama nustatyti mokėtiną importo muitų sumą, Komisija laikėsi nuomonės, kad vidutinis visų rūšių gatavų prekių suvartojimo santykis yra tas pats, nes jos visos priklauso tai pačiai bendrajai produktų kategorijai. Komisija suvartojimo santykį pagrindė eksportuojančio gamintojo įrašais. Tada ji pirmiausia nustatė per tiriamąjį laikotarpį importuotų medžiagų kiekį. Antra, ji apskaičiavo pardavimo vidaus rinkoje santykį su bendra „Jushi Egypt“ pardavimo apimtimi. Trečia, Komisija taikė šį pardavimo vidaus rinkoje santykį visai importuotų medžiagų apimčiai ir nustatė importuotų medžiagų kiekį, už kurį turėtų būti mokami importo muitai.

                     (90)

                     Galiausiai, siekdama nustatyti naudos dydį, Komisija apskaičiavo importo muito sumą, mokėtiną už medžiagų, panaudotų vidaus rinkoje parduodamoms prekėms gaminti, kiekį.

                     (91)

                     Kalbant apie negautas pajamas dėl de facto atleidimo nuo PVM, nauda buvo apskaičiuota atsižvelgiant į visą paprastai mokėtiną, bet per tiriamąjį laikotarpį už importuotų žaliavų pirkimą nesumokėtą PVM sumą.

                     (92)

                     Eksportuojantiems gamintojams pagal šio tipo subsidijas per tiriamąjį laikotarpį preliminariai nustatyta subsidijų suma sudarė 7,42 %.

               3.5.   Pajamų mokestis

                     (93)

                     Šios programos teisinis pagrindas:

                                 —

                                 Pajamų mokesčio įstatymas, priimtas 2005 m. Įstatymu Nr. 91, ir

                                 —

                                 2017 m. Investicijų ministerijos dekretas Nr. 16, kuriuo prie Egipto apskaitos standarto Nr. 13 pridedamas priedas A „Valiutų keitimo kursų pokyčių poveikis“.

               3.5.1.   Analizė

                     (94)

                     „Jushi Egypt“ taikomas įprastas 22,5 % Egipto pajamų mokestis.

                     (95)

                     2016 m. Egipto Vyriausybė, remdamasi Tarptautinio valiutos fondo rekomendacija, nusprendė Egipto svaro (toliau – EGP) fiksuotą valiutos kursą pakeisti kintamu valiutos kursu. Todėl Egipto svaras per mėnesį prarado maždaug pusę savo vertės kitų pagrindinių valiutų, pavyzdžiui, JAV dolerio ir euro, atžvilgiu. Siekdama spręsti šio staigaus valiutos kurso svyravimo problemą, Egipto Vyriausybė paskelbė specialų apskaitos standartą ir specialią mokesčių taisyklę užsienio valiutos keitimo skirtumams vertinti. Todėl bendrovėms buvo leista iš savo apmokestinamųjų pajamų didesniu mastu atskaityti užsienio valiutos keitimo skirtumus dėl EGP devalvacijos.

                     (96)

                     Nors šis teisės aktas buvo bendrai taikomas visoms Egipto bendrovėms ir juo buvo siekiama kompensuoti neigiamą Egipto valiutos devalvacijos poveikį, jis de facto suteikė didelės naudos ribotam skaičiui Egipto bendrovių, t. y. bendrovėms, kurios orientuojasi į eksportą ir beveik visą savo veiklą vykdo užsienio valiuta, pavyzdžiui, JAV doleriais arba eurais. Ši konkreti bendrovių kategorija dėl EGP devalvacijos nepatyrė jokių faktinių nuostolių, bet mokesčių tikslais galėjo pasinaudoti Egipto Vyriausybės paskelbtu specialiu apskaitos standartu. Todėl bendrovės, vykdančios veiklą užsienio valiuta, mokesčių tikslais nurodo patiriančios nuostolių, nors jų finansinė padėtis gali rodyti stabilų pelną. Priešingai, Egipto bendrovės, vykdančios savo veiklą EGP, patyrė realų poveikį jų verslui turėjusių faktinių nuostolių, kuriems atlyginti buvo taikoma Egipto Vyriausybės nustatyta speciali mokesčių taisyklė.

                     (97)

                     „Jushi Egypt“ ši priemonė buvo neproporcingai naudinga, nes atlikus tyrimą nustatyta, kad „Jushi Egypt“ vykdo veiklą beveik išimtinai JAV doleriais arba eurais ir beveik neturi sandorių Egipto svarais. Iš tiesų ji beveik išimtinai orientuota į eksportą, importuoja beveik visą savo įrangą, o paskolas gauna ir didžiąją dalį medžiagų įsigyja užsienio valiuta. Todėl „Jushi Egypt“ užregistruoti nuostoliai dėl EGP devalvacijos, visų pirma dėl didelių paskolų užsienio valiuta, nėra faktiniai ir naudojami tik mokesčių tikslais apmokestinamosioms pajamoms sumažinti.

                     (98)

                     Be to, mokesčių atskaita turėjo būti laikina priemonė, taikoma tik sandoriams, paveiktiems devalvacijos metu. Nepaisant to, tiriamuoju laikotarpiu „Jushi Egypt“ iš savo apmokestinamųjų pajamų vis dar atskaitė dideles sumas, pagal įgyvendintų ir neįgyvendintų sandorių užsienio valiutos kursų skirtumus. Todėl, remiantis jos pelno mokesčio ataskaitomis, ji veikė nuostolingai, nors iš jos finansinių ataskaitų buvo matyti, kad jos pelnas buvo stabilus ir tvarus.

               3.5.2.   Išvada

                     (99)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad šios mokesčių lengvatos yra Egipto Vyriausybės negautos pajamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, ir sudarė lengvatą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalį.

                     (100)

                     Be to, pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies c punktą šios lengvatos yra de facto konkreti subsidija eksportuojančiam gamintojui „Jushi Egypt“, nes jas daugiausia taiko ribota bendrovių grupė, veiklą vykdanti beveik išskirtinai užsienio valiuta.

               3.5.3.   Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (101)

                     „Jushi Egypt“ gauta nauda buvo nustatyta remiantis 2018 m. pajamų mokesčio deklaracijoje pateikta informacija. Pirma, pagal 3.5.1 skirsnyje minėtą nuostatą buvo nustatyta iš apmokestinamųjų pajamų atskaityta suma. Antra, šiai atskaitytai sumai buvo taikomas bendrai taikomas 22,5 % mokesčio tarifas. Galiausiai ši suma buvo išreikšta visos „Jushi Egypt“ apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi.

                     (102)

                     Pagal šią tiesioginių mokesčių programą „Jushi Egypt“ nustatytos subsidijų sumos sudarė 1,68 %.

               3.6.   Kitos schemos

                     (103)

                     Dėl visų kitų 43 konstatuojamojoje dalyje išvardytų schemų Komisija tęsia tyrimą, be kita ko, atsižvelgdama į 18 konstatuojamojoje dalyje nurodytus pranešimo apie inicijavimą pakeitimus.

               3.7.   Išvada dėl subsidijavimo

                     (104)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento nuostatomis, Komisija apskaičiavo eksportuojančio gamintojo kompensuotinų subsidijų sumą – išnagrinėjo kiekvieną subsidiją arba subsidijų programą ir sudėjo jų sumas, taip apskaičiuodama visą bendrą eksportuojančio gamintojo per tiriamąjį laikotarpį gautų subsidijų sumą. Bendram subsidijų lygiui apskaičiuoti Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį, t. y. subsidijos sumos, palyginti su bendra bendrovės apyvarta, procentinį dydį. Tada šis procentinis dydis taikytas skaičiuojant nagrinėjamo produkto eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį suteiktą subsidiją. Vėliau apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį eksportuoto nagrinėjamojo produkto toną, o toliau nurodyti skirtumai buvo apskaičiuoti kaip to paties eksportuoto produkto vienos tonos kainos, draudimo ir frachto (CIF) vertės procentinis dydis.

                     (105)

                     Kadangi Egipto eksportuojantys gamintojai visapusiškai bendradarbiavo, visoms kitoms bendrovėms preliminariai nustatytas vieninteliam Egipto eksportuojančiam gamintojui nustatytas lygis.

                        1 lentelė

                        Laikinosios subsidijų normos

                                 Bendrovė

                                 Laikinoji subsidijų norma

                                 „Jushi Egypt“, atstovaujanti „Fiberglass Industry S.A.E.“

                                 8,7 %

                                 Visos kitos bendrovės

                                 8,7 %

               4.   ŽALA

         4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

                     (106)

                     Tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą gamino septyni Sąjungos gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.

                     (107)

                     Kaip nurodyta 31 ir 32 konstatuojamosiose dalyse, Komisija atrinko Sąjungos gamintojus. Atrinkti trys Sąjungos gamintojai, kurie tiriamuoju laikotarpiu pagamino 68 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

                     (108)

                     Remdamasi skundo pateikėjo surinkta ir atliekant tyrimą patikrinta informacija, Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje iš viso pagaminta apie 695 000 tonų SPA.

                        2 lentelė

                        Sąjungos gamyba

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Visa Sąjungos gamyba (tonomis)

                                 701 611

                                 694 178

                                 693 123

                                 695 324

                                    Indeksas

                                    100

                                    99

                                    99

                                    99

                                    Šaltinis: skundo pateikėjas.

                     (109)

                     Visa Sąjungos gamyba nuo 2016 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos išliko stabili ir šiek tiek sumažėjo.

               4.2.   Sąjungos suvartojimas

                     (110)

                     Sąjungos SPA suvartojimą Komisija apskaičiavo pridėdama SPA importą į Sąjungą prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje.

                     (111)

                     Sąjungos suvartojimo raida:

                        3 lentelė

                        Sąjungos suvartojimas

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                                 978 454

                                 1 045 331

                                 1 058 263

                                 1 027 982

                                    Indeksas

                                    100

                                    107

                                    108

                                    105

                                    Šaltinis: skundo pateikėjas, „Surveillance 2“ duomenų bazė.

                     (112)

                     Sąjungos SPA suvartojimas nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki pabaigos padidėjo 5 %; tačiau iš metinių tendencijų matyti, kad suvartojimas per visą laikotarpį šiek tiek skyrėsi.

               4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

         4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

                     (113)

                     Importo apimtį ir jo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi iš duomenų bazės „Surveillance 2“ (13) gautais duomenimis.

                     (114)

                     SPA importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą raida:

                        4 lentelė

                        Importo apimtis ir rinkos dalis

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Importo iš Egipto apimtis (tonomis)

                                 50 529

                                 95 865

                                 146 304

                                 144 169

                                    Indeksas

                                    100

                                    190

                                    290

                                    285

                                 Rinkos dalis (%)

                                 5

                                 9

                                 14

                                 14

                                    Šaltinis: „Surveillance 2“ duomenų bazė.

                     (115)

                     SPA importas iš Egipto nuo 2016 m. iki 2018 m. sparčiai augo ir beveik patrigubėjo. Todėl šio importo rinkos dalis, atsižvelgiant į 5 % padidėjusį suvartojimą, taip pat patrigubėjo.

               4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

                     (116)

                     Vidutinės importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu kito taip:

                        5 lentelė

                        Importo kaina

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Importo iš Egipto kainos (EUR už toną)

                                 993

                                 918

                                 898

                                 904

                                    Indeksas

                                    100

                                    92

                                    90

                                    91

                                    Šaltinis:„Surveillance 2“ duomenų bazė.

                     (117)

                     Importo iš Egipto kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį akivaizdžiai mažėjo. Per TL skirtumas tarp importo kainų ir ES pardavimo kainų sudarė apie 20 % (9 lentelė).

                     (118)

                     Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

                                 (1)

                                 iš Egipto gamintojo importuoto kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF (kaina, draudimas ir frachtas) ir tinkamai pakoreguotas atsižvelgiant į sąnaudas po importo, ir

                                 (2)

                                 vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas.

                     (119)

                     Komisija lygino prireikus tinkamai pakoreguotas to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainas, atskaičius lengvatas ir nuolaidas.

                     (120)

                     Tais atvejais, kai Egipto gamintojas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje pardavė per susijusią pardavimo bendrovę, įsikūrusią ES, importo kaina buvo nustatyta remiantis CIF, bet pakoreguota atsižvelgiant į susijusio importuotojo pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas ir pelną.

                     (121)

                     Kiekvienos rūšies produktus buvo galima palyginti, nes iš Egipto į ES eksportuojamų ir atrinktų Sąjungos gamintojų parduodamų SPA produktų rūšims apibūdinti buvo naudojamas bendras produkto kontrolės numeris (toliau – PKN).

                     (122)

                     Apskaičiuota, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl „Jushi Egypt“ importo į Sąjungos rinką skirtumas yra 16 %.

                     (123)

                     Todėl Komisija preliminariai nusprendė, kad dėl Egipto importo Sąjungos pramonės produktų kainos buvo priverstinai labai sumažintos.

               4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         4.4.1.   Bendrosios pastabos

                     (124)

                     Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (125)

                     Kaip nurodyta 17–20 konstatuojamosiose dalyse, siekiant nustatyti žalos grėsmę ir neigiamą įtaką Sąjungos pramonės pardavimo kainų lygiui, parduodamam kiekiui, rinkos daliai ir pelnui, taikytas atrankos metodas.

                     (126)

                     Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija įvertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų atsakymais į klausimyno klausimus ir skundo pateikėjo pateikta informacija. Mikroekonominiai rodikliai buvo pagrįsti atrinktų gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis.

                     (127)

                     Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                     (128)

                     Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų sumos dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo arba dempingo.

                     (129)

                     Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

               4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

         4.4.2.1.   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (130)

                     Visos Sąjungos gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        6 lentelė

                        Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Gamybos pajėgumai (tonomis)

                                 759 107

                                 760 104

                                 753 688

                                 751 098

                                    Indeksas

                                    100

                                    100

                                    99

                                    99

                                 Pajėgumų naudojimas (%)

                                 92

                                 91

                                 92

                                 93

                                    Šaltinis: skundo pateikėjas.

                     (131)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai nesikeitė. Taip yra todėl, kad pajėgumai visų pirma grindžiami gamybos linijoms tiekiančių krosnių skaičiumi, o pajėgumų didinimas yra labai kapitalui imli veikla.

                     (132)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas taip pat išliko didelis ir stabilus. Eksploatuojant krosnį, ekonominiu požiūriu būtina užtikrinti, kad krosnies veikimas būtų nepertraukiamas.

               4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                     (133)

                     Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        7 lentelė

                        Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

                                 622 504

                                 651 082

                                 609 902

                                 594 097

                                    Indeksas

                                    100

                                    105

                                    98

                                    95

                                 Rinkos dalis (%)

                                 64

                                 62

                                 58

                                 58

                                    Šaltinis: skundo pateikėjo, statistiniai importo ir eksporto duomenys.

                     (134)

                     2016–2017 m. Sąjungos pramonės pardavimas absoliučiais skaičiais padidėjo, tačiau vėliau sumažėjo ir nuo 2016 m. iki TL pabaigos sumažėjo 5 procentiniais punktais. Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 64 % iki 58 %. Šį sumažėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į suvartojimo Sąjungoje augimą 5 % ir didėjantį importą iš Egipto mažesnėmis ir mažėjančiomis kainomis.

               4.4.2.3.   Užimtumas ir našumas

                     (135)

                     Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        8 lentelė

                        Užimtumas ir našumas

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Darbuotojų skaičius

                                 3 620

                                 3 636

                                 3 661

                                 3 686

                                    Indeksas

                                    100

                                    100

                                    101

                                    102

                                 Našumas (tonomis darbuotojui)

                                 194

                                 191

                                 189

                                 189

                                    Indeksas

                                    100

                                    99

                                    98

                                    97

                                    Šaltinis: skundo pateikėjas.

                     (136)

                     Tiek užimtumas, tiek Sąjungos pramonės darbo našumas išliko stabilūs visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

               4.4.2.4.   Kompensuotinų subsidijų sumos dydis ir atsigavimas po ankstesnio subsidijavimo arba dempingo

                     (137)

                     Atsižvelgiant į tai, kad Komisija vis dar nagrinėja kai kurias subsidijavimo schemas, šiuo etapu neįmanoma nustatyti tikslaus subsidijavimo dydžio. Tačiau, remiantis tam tikrų pirmiau nurodytų schemų subsidijų suma ir nustatytu laikinuoju subsidijų skirtumu, subsidijavimo negalima laikyti nereikšmingu.

                     (138)

                     Nors praeityje Egiptas nevykdė subsidijavimo ar dempingo, vienintelis Egipto eksportuojantis gamintojas priklauso bendrovei, kuri, kaip nustatyta, vykdo dempingą ir gauna subsidijas kitoje šalyje (Kinijoje). Iš tiesų „Jushi Group“ paskelbė, kad ji pastatys gamyklą Egipte SPA gaminti ir parduoti ES rinkai, kad išvengtų antidempingo ir kompensacinių muitų, taikomų iš Kinijos į ES eksportuojamai SPA. Iš pirmiau pateiktų duomenų matyti, kad gamyklai pradėjus veikti importas iš Egipto mažomis kainomis pradėjo patekti į Sąjungos rinką ir nagrinėjamuoju laikotarpiu sparčiai didėjo.

                     (139)

                     Taigi numatoma, kad „Jushi Egypt“ taiko ir taikys tokią pačią praktiką kaip ir „Jushi Group“ Kinijoje.

               4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

         4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

                     (140)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        9 lentelė

                        Pardavimo kainos Sąjungoje

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už toną)

                                 1 167

                                 1 123

                                 1 139

                                 1 136

                                    Indeksas

                                    100

                                    96

                                    98

                                    97

                                 Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

                                 1 035

                                 1 027

                                 1 086

                                 1 107

                                    Indeksas

                                    100

                                    99

                                    105

                                    107

                                    Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

                     (141)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams vidutinė svertinė vieneto kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 3 %.

                     (142)

                     Tačiau atrinktų Sąjungos gamintojų vieneto gamybos sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 7 %. Todėl akivaizdu, kad kainos negalėjo būti padidintos, kad atitiktų gamybos sąnaudų padidėjimą.

               4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

                     (143)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        10 lentelė

                        Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

                                 55 351

                                 56 722

                                 57 703

                                 57 585

                                    Indeksas

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                    Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

                     (144)

                     Vidutinės darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu palaipsniui didėjo.

               4.4.3.3.   Atsargos

                     (145)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        11 lentelė

                        Atsargos

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                                 80 078

                                 63 974

                                 86 975

                                 95 397

                                    Indeksas

                                    100

                                    80

                                    109

                                    119

                                    Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

                     (146)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo ir pasiekė aukščiausią lygį per TL.

               4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

                     (147)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        12 lentelė

                        Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

                                 12,6

                                 10

                                 7,4

                                 5,2

                                 Pinigų srautas (EUR)

                                 99 824 451

                                 99 239 696

                                 24 615 552

                                 44 541 758

                                    Indeksas

                                    100

                                    99

                                    55

                                    45

                                 Investicijos (EUR)

                                 17 532 291

                                 34 598 499

                                 52 191 829

                                 42 018 578

                                    Indeksas

                                    100

                                    197

                                    298

                                    240

                                 Investicijų grąža (%)

                                 18

                                 15

                                 10

                                 7

                                    Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

                     (148)

                     Atrinktų trijų Sąjungos gamintojų pelningumą Komisija nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Pelningumas grindžiamas parduotų prekių sąnaudomis.

                     (149)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas sumažėjo net 7 procentiniais punktais arba daugiau nei per pusę.

                     (150)

                     Nepaisant žemo pelno lygio, Sąjungos pramonės veiklos pinigų srautai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo teigiami.

                     (151)

                     Visą nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės bendrovės ir toliau investavo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos padidėjo, kaip ir buvo tikimasi, nes SPA pramonei reikia nuolatinių investicijų krosnims atnaujinti.

                     (152)

                     Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža buvo nedidelė, tačiau teigiama, nes pramonė veikė pelningai.

                     (153)

                     Tačiau Sąjungos pramonės finansinės veiklos rezultatai pagal pelną tiriamuoju laikotarpiu ribojo jos galimybes didinti kapitalą.

               4.4.4.   Išvada dėl žalos

                     (154)

                     Iš nagrinėjamojo laikotarpio matyti, kad sparčiai didėja iš Egipto importuojamos SPA kiekis – per nagrinėjamąjį laikotarpį apimtys patrigubėjo. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į didėjantį Sąjungos suvartojimą ir sumažėjusią Sąjungos pramonės rinkos dalį.

                     (155)

                     Būtent Sąjungos pramonei tenkančios rinkos dalies sumažėjimas kai suvartojimas Sąjungoje didėjo yra akivaizdus materialinės žalos požymis. Padidėjus suvartojimui Sąjungoje, galima tikėtis, kad Sąjungos pramonė sugebės išlaikyti stabilią savo rinkos dalį ir padidinti pardavimo apimtis.

                     (156)

                     Nors gamybos apimtis išliko stabili, pardavimo apimtis ir pardavimo kainos sumažėjo. Sąjungos pramonė negalėjo reaguoti į padidėjusias sąnaudas didindama kainas, todėl, nors sąnaudos padidėjo, pelnas sumažėjo nuo 12 % 2016 m. iki 5 % per TL.

                     (157)

                     Komisija visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė akivaizdų kainų smukdymą, atsižvelgiant į tai, kad importas iš Egipto buvo vykdomas mažomis kainomis, o jo apimtis labai padidėjo. Komisija tikisi, kad jei tokio importo nebūtų, Sąjungos pramonė galėtų perkelti padidėjusias sąnaudas pirkėjams.

                     (158)

                     Kainų smukdymą taip pat galima stebėti remiantis Sąjungos pramonės vieneto gamybos sąnaudų pokyčiais, palyginti su vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams ES kaina ir SPA importo iš Egipto kaina.

                     (159)

                     Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, 2016–2017 m. Sąjungos gamintojų sąnaudos sumažėjo 1 %, tačiau Sąjungos pardavimo kaina sumažėjo 4 %, kad galėtų konkuruoti su mažėjančia importo iš Egipto kaina (kuri sumažėjo 8 %).

                     (160)

                     2017–2018 m. Sąjungos gamintojų sąnaudos padidėjo 6 %, tačiau jų pardavimo kainos galėjo padidėti tik 2 %, nes importo iš Egipto kaina toliau mažėjo.

                     (161)

                     Todėl Komisija daro preliminarią išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą.

               5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

         5.1.   Subsidijuojamo importo poveikis

                     (162)

                     Komisija padarė preliminarią išvadą, kad dėl smarkiai sumažėjusio pelno ir sumažėjusios rinkos dalies Sąjungos pramonė tiriamuoju laikotarpiu patyrė materialinę žalą. Šie neigiami pokyčiai įvyko sparčiai didėjant importui iš Egipto, kurio kainos nuolat mažėjo ir dėl kurio buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės, kuri patyrė papildomą spaudimą kainoms, kainos.

                     (163)

                     Be to, Komisija atkreipia dėmesį į turimus įrodymus, kad „Jushi China“ gamyklą Egipte atidarė aiškiai siekdama parduoti SPA Sąjungos rinkai nemokėdama galiojančių muitų, taikomų tiesiogiai iš Kinijos importuojamam produktui.

                     (164)

                     Todėl Komisija nusprendė, kad dėl subsidijuojamo Egipto SPA importo padaryta materialinė žala Sąjungos pramonei.

               5.2.   Kiti žinomi veiksniai

                     (165)

                     Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai atskirai arba kartu gali silpninti priežastinį nustatyto subsidijuojamo importo ir preliminariai nustatytos žalos ryšį taip, kad tas ryšys nebebūtų realus ir didelis.

               5.2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

                     (166)

                     Be importo iš Egipto, nagrinėjamuoju laikotarpiu nemaža rinkos dalis teko importui iš kitų trijų šalių: Malaizijos, Kinijos ir Norvegijos. Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        13 lentelė

                        Importas iš trečiųjų šalių

                                 Šalis

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Malaizija

                                 Apimtis (tonomis)

                                 98 446

                                 111 373

                                 114 325

                                 102 896

                                    Indeksas

                                    100

                                    113

                                    116

                                    105

                                 Rinkos dalis (%)

                                 10

                                 11

                                 11

                                 10

                                 Vidutinė kaina

                                 930

                                 941

                                 986

                                 976

                                 Kinija

                                 Apimtis (tonomis)

                                 79 374

                                 58 456

                                 50 177

                                 49 034

                                    Indeksas

                                    100

                                    74

                                    63

                                    62

                                 Rinkos dalis (%)

                                 8

                                 6

                                 5

                                 5

                                 Vidutinė kaina

                                 1 068

                                 1 058

                                 1 022

                                 1 030

                                 Norvegija

                                 Apimtis (tonomis)

                                 41 362

                                 43 006

                                 44 289

                                 44 160

                                    Indeksas

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Rinkos dalis (%)

                                 4

                                 4

                                 4

                                 4

                                 Vidutinė kaina

                                 1 156

                                 1 126

                                 1 101

                                 1 094

                                 Visos kitos šalys

                                 Apimtis (tonomis)

                                 86 240

                                 85 548

                                 93 266

                                 93 626

                                    Indeksas

                                    100

                                    99

                                    108

                                    109

                                 Rinkos dalis (%)

                                 9

                                 8

                                 9

                                 9

                                 Vidutinė kaina

                                 1 199

                                 1 148

                                 1 104

                                 1 130

                                    Šaltinis:„Surveillance 2“ duomenų bazė.

                     (167)

                     Importui iš Kinijos jau taikomos ir antidempingo, ir antisubsidijų priemonės, o šio importo rinkos dalis mažėja, nes importuotojai pereina nuo Kinijos kilmės SPA prie Egipto kilmės SPA iš tos pačios „Jushi Group“.

                     (168)

                     Importo iš Malaizijos rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo stabili. Malaizijoje yra tik viena gamykla, priklausanti Japonijos grupei „NEG“, kuriai taip pat priklauso gamyklos Sąjungoje. Ši gamykla į ES eksportuoja tik kapotas sruogas. Komisija kapotų sruogų iš Malaizijos kainą palygino su kapotų sruogų kainomis Sąjungoje ir nustatė, kad dėl Malaizijos produkto Sąjungos kainos nebuvo priverstinai mažinamos.

                     (169)

                     Importo iš Norvegijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nedidelė ir stabili (4 %) ir jis įvežamas į Sąjungą didelėmis kainomis.

                     (170)

                     Bendra importo iš kitų šalių rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo stabili ir sudarė 9 %. Todėl nė viena iš šių kitų šalių negalėjo turėti didelės įtakos Sąjungos pramonės veiklos rezultatams.

                     (171)

                     Remdamasi pateikta analize, Komisija padarė išvadą, kad importas iš kitų šalių neturėjo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai tiriamuoju laikotarpiu. Visų pirma nėra ryšio tarp mažėjančių Sąjungos pramonės veiklos rezultatų ir stabilios kitų tiekimo šaltinių rinkos dalies.

               5.2.2.   Sąjungos pramonės eksportas

                     (172)

                     Skundo pateikėjas Komisijai pateikė šiuos eksporto duomenis:

                        14 lentelė

                        Sąjungos pramonės eksportas

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 TL

                                 Eksporto apimtis (tonomis)

                                 49 370

                                 44 660

                                 38 704

                                 46 119

                                    Indeksas

                                    100

                                    90

                                    78

                                    93

                                 Pardavimas eksportui, išreikštas ES pardavimo procentine dalimi (%)

                                 8

                                 7

                                 6

                                 8

                                    Šaltinis: skundo pateikėjas.

                     (173)

                     Sąjungos pramonės eksporto lygis buvo nedidelis ir nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko stabilus. Jis neviršijo 8 % pardavimo bet kuriais nagrinėjamojo laikotarpio metais, kaip nurodyta pirmiau pateiktoje lentelėje.

                     (174)

                     Atsižvelgiant į tai, kad pardavimas eksportui sudarė tik dalį viso Sąjungos pramonės pardavimo, ir į tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimas iš esmės nesikeitė, nustatyta, kad Sąjungos pramonės eksportas neturėjo įtakos Sąjungos pramonei daromai žalai.

               5.3.   Išvada

                     (175)

                     Todėl Komisija preliminariai nusprendė, kad dėl subsidijuojamo Egipto SPA importo padaryta materialinė žala Sąjungos pramonei.

                     (176)

                     Komisija nustatė ir įvertino kitus veiksnius, kurie galėjo turėti įtakos Sąjungos pramonei padarytai žalai, kaip antai importas iš kitų trečiųjų šalių ir Sąjungos pramonės eksportas. Tačiau nustatyta, kad šie kiti veiksniai nei atskirai, nei bendrai neturėjo jokio poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.

               6.   SĄJUNGOS INTERESAI

                     (177)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju visą kompensuotinų subsidijų sumą atitinkančių kompensacinių priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesus Komisija nustato analizuodama visus susijusius interesus, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir vartotojų interesus.

                     (178)

                     SPA yra daugeliui Europos Sąjungos naudotojų svarbi medžiaga.

                     (179)

                     Ji daugiausia naudojama kaip žaliava kompozicinių medžiagų pramonėje termoplastinėms ir termoreaktyviosioms dervoms sutvirtinti. SPA sudaro 10–60 % termoplastinių ir termoreaktyviųjų dervų gamybos sąnaudų, priklausomai nuo galutinio nagrinėjamojo produkto. Sąjungos tolesnės gamybos grandies pramonė juos naudoja įvairioms reikmėms. Sąjungos pramonė pateikė rinkos tyrimų duomenis, iš kurių matyti, kad maždaug pusė parduodamos SPA skirta termoplastinėms medžiagoms gaminti.

                     (180)

                     SPA taip pat naudojama kaip pagrindinė žaliava stiklo pluošto audiniams gaminti. Ji sudaro didelę dalį stiklo pluošto audinių gamybos sąnaudų (iki 70 %). Komisija pažymi, kad šiuo metu vykdomi antidempingo ir antisubsidijų tyrimai dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos ir Egipto kilmės stiklo pluošto audinių (14). Iki šiol tuose tyrimuose dar nebuvo nustatyta jokių priemonių.

                     (181)

                     Iš Sąjungos pramonės rinkos tyrimų matyti, kad šiuo metu iki 20 % Sąjungos pramonės pagamintos SPA naudojama stiklo pluošto audiniams gaminti. Tačiau jos rinkos tyrimai taip pat parodė, kad stiklo pluošto audiniams gaminti naudojama viso importo iš Kinijos ir importo iš kitų šalių procentinė dalis yra didesnė.

                     (182)

                     Siekdama įvertinti Sąjungos interesus, Komisija išanalizavo Sąjungos pramonės poziciją – jos pajėgumų naudojimas yra labai didelis, todėl trumpuoju laikotarpiu ji negalėtų reaguoti į svarbius rinkos signalus ir kitus galimus tiekimo šaltinius, kuriems galiojančios priemonės nedaro poveikio. Ši analizė plačiau pateikta 154, 170 ir 176 konstatuojamosiose dalyse.

               6.1.   Sąjungos pramonės interesai

                     (183)

                     Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonei daroma materialinė žala ir kad ši žala padaryta dėl SPA importo iš Egipto.

                     (184)

                     Komisija pažymi, kad pramonės pajėgumų naudojimo lygis yra labai aukštas, o tai riboja tolesnio tiekimo didėjimo galimybę, tačiau nustačius priemones Egiptui, pramonė galėtų įrengti papildomus pajėgumus, kurių jai reikia Sąjungos rinkai aprūpinti.

                     (185)

                     Kaip Komisija nustatė ankstesniame tyrime dėl SPA importo iš Kinijos, nustačius priemones nesąžiningam importui pramonė gali investuoti į pajėgumų didinimą (15).

                     (186)

                     Atsižvelgdama į nustatytą materialinę žalą Sąjungos pramonei ir į tai, kad ši materialinė žala padaryta dėl subsidijuoto importo iš Egipto, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad priemonių nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

               6.2.   Nesusijusių importuotojų interesai

                     (187)

                     Tyrime bendradarbiavę importuotojai prieštaravo priemonių nustatymui, nes tai apribotų SPA tiekimo šaltinių patekimą į rinką. Jie taip pat iškėlė klausimą dėl naujų SPA tiekimo šaltinių patvirtinimo ir jo sudėtingumo, net ir dėl to, kad kai kurie jų pirkėjai vis dar reikalauja importo iš Kinijos (sumokant muitą), nes jų pirkėjai sertifikavo atitinkamą bendrovę.

                     (188)

                     Komisija pažymėjo, kad importuotojai ir toliau importuoja iš Kinijos net ir taikant galiojančius muitus, kurie yra didesni nei nustatytieji Egipto šaltiniams. Todėl bet koks muitas, taikomas SPA importui iš Egipto, nebūtinai sustabdytų importą į Sąjungą.

                     (189)

                     Akivaizdu, kad kai kuriems SPA naudotojams susirūpinimą kelia SPA šaltinių sertifikavimas, tačiau daugelyje sektorių sertifikavimas nėra problema, o ten, kur tai būtina, matome, kad importas tęsiamas mokant muitus. Žinoma, nustačius muitus sertifikuotam importui padidės jo savikaina, tačiau nėra įrodymų, kad šio padidėjimo nebūtų galima perkelti galutiniam pirkėjui, kuris pats paprašė šio konkretaus tiekėjo tiekti šią konkrečią SPA.

                     (190)

                     Komisija surengė vizitus dviejų SPA importuotojų, kurie importavo iš įvairių šaltinių ir perpardavė produktą jo neperdirbus, patalpose. Vienam importuotojui SPA sudarė labai mažą jo verslo dalį (mažiau nei 1 %), todėl importo iš Egipto muitų poveikis importuotojo veiklos rezultatams būtų nežymus.

                     (191)

                     Kitam importuotojui SPA sudarė didesnę verslo dalį, be to, jo pelnas buvo labai mažas. Todėl, atsižvelgiant į labai mažą šio importuotojo pelną, bet koks kainos padidėjimas galėtų sukelti nuostolių, jei kainos padidėjimo nebūtų galima perkelti pirkėjams. Tačiau šis importuotojas susidūrė su šia problema anksčiau, kai Komisija iš Kinijos importuojamai SPA nustatė didesnius muitus.

                     (192)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad muitų nustatymas neatitiktų importuotojų interesų, nes padidėtų jų sąnaudos.

               6.3.   Naudotojų interesai

                     (193)

                     Kelios suinteresuotosios šalys pranešė apie save ir pareiškė savo nuomonę dėl naudotojų suinteresuotumo šiame tyrime nustatyti priemones, daugiausia išsiųsdamos standartinius raštus, kuriuose nepateikta jokių įrodymų apie jų tvirtinimus.

                     (194)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys atsiuntė standartinį raštą, kuriuo pritariama priemonėms, kad Sąjungos pramonė išliktų tiekėja, o kitos suinteresuotosios šalys atsiuntė standartinį raštą, kuriuo prieštaraujama priemonėms, siekdamos, kad jų sąnaudos išliktų mažos. Išanalizavus šiuos standartinius raštus nustatyta, kad juos pateikė SPA platintojai ES arba Sąjungos pramonės tiekėjai.

                     (195)

                     Tačiau Komisija gavo pastabų iš Sąjungos SPA naudotojų, pareiškusių savo nuomonę dėl tyrimo.

                     (196)

                     Viena naudotojų grupė, pageidavusi likti anonimiška, kad apsisaugotų nuo neigiamų pasekmių komerciniuose santykiuose, surengė klausymą su Komisija ir pareiškė, kad priemonės neatitiktų Sąjungos interesų.

                     (197)

                     Komisija atkreipė dėmesį į tam tikros SPA sertifikavimo tam tikrose gamyklose klausimą, nustatytą tikrinant naudotojus, kurie pažymėjo, kad kai kurie naudotojai privalo naudoti tam tikrą SPA iš tam tikros gamyklos, nepriklausomai nuo to, ar muitas taikomas, ar ne.

                     (198)

                     Jei bus nustatytos priemonės Egipto SPA, o naudotojai privalės naudoti Egipto SPA tolesniam perdirbimui, padidės naudotojų sąnaudos, kurių jie galbūt negalės perkelti savo pirkėjams.

                     (199)

                     Anoniminių naudotojų grupė atkreipė dėmesį į tai, kad stiklo pluoštas yra svarbi su kokybe susijusi sudedamoji dalis ir kad dabartinės kokybės sistemos, pavyzdžiui, automobilių pramonei skirtų termoplastinių medžiagų, turėtų būti patvirtintos iš naujo, jei naudotojas pakeistų tiekėją.

                     (200)

                     Ta pati grupė taip pat pažymėjo, kad net jei naudotojas turi įvairius tiekėjus, jis vis tiek naudotų konkretų tiekėją konkrečiam junginiui.

                     (201)

                     Termoplastines medžiagas gaminančių naudotojų pirkėjai yra mažiau jautrūs žaliavos šaltiniui, nes SPA sumaišoma su derva ir sudaro termoplastinių medžiagų armatūrą, o ne išlieka santykinai nepakitus, kaip gaminant stiklo pluošto audinius.

                     (202)

                     Nors SPA sudaro iki 60 % gamybos sąnaudų, kiti SPA šaltiniai, kuriems nenustatytos priemonės, t. y. Malaizija ir Norvegija, yra lengvai prieinami. Tačiau, atsižvelgiant į kainų padidėjimą, kurį lemtų priemonės, patikrintas naudotojas prieštaravo priemonių nustatymui. Visi termoplastinių medžiagų naudotojai, kurie pareiškė savo nuomonę, prieštaravo priemonių nustatymui.

                     (203)

                     Stiklo pluošto audinius gaminančių naudotojų padėtis visiškai kitokia, nes SPA yra stiklo pluošto audinių gamybos žaliava. Komisija aplankė vieną stiklo pluošto audinių gamintoją ir SPA naudotoją, kurie paprašė likti anonimiški atliekant šį tyrimą. Jie prieštaravo priemonėms, nes nustačius muitus Kinijos kilmės SPA žaliavų kainos padidėjo 10 %, tačiau jie negalėjo perkelti padidėjusių kainų pirkėjams.

                     (204)

                     Keturi stiklo pluošto audinių gamintojai, kurie pareiškė savo nuomonę, prieštaravo priemonių nustatymui. Tačiau Komisija pažymi, kad vienas iš atrinktų Sąjungos SPA gamintojų, „Owens Corning“, yra integruotas gamintojas, kuris taip pat gamina stiklo pluošto audinius Sąjungoje. Ši grupė pritaria priemonėms, taikomoms iš Egipto importuojamai SPA ir stiklo pluošto audiniams.

                     (205)

                     Tačiau Komisija taip pat gavo dar dviejų stiklo pluošto audinių gamintojų pastabas, kuriomis pritariama priemonių taikymui iš Egipto importuojamai SPA, siekiant apsaugoti visą vertės grandinę Europoje ir skatinti mokslinius tyrimus ir plėtrą.

                     (206)

                     Dėl naudotojų daroma išvada, kad atsižvelgiant į tai, jog SPA yra pagrindinė jų gatavo produkto žaliava, priemonės jiems nebūtų naudingos, nes dėl priemonių padidėtų naudotojų sąnaudos. Tačiau priemonės būtų naudingos integruotoms grupėms, naudojančioms savo pačių pagamintą SPA.

                     (207)

                     Apskritai, atsižvelgdama į alternatyvius tiekimo šaltinius, kuriems priemonės netaikomos, į tai, kad vienas integruotas naudotojas pritarė priemonėms, ir į tai, kad nėra aiškių įrodymų, jog naudotojai negalėtų padengti papildomų išlaidų, patirtų dėl iš Egipto importuojamam produktui nustatytų priemonių, Komisija padarė išvadą, kad neigiamas poveikis naudotojams aiškiai neparodė, kad priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.

               6.4.   Iškraipomasis subsidijų poveikis prekybai ir veiksmingos konkurencijos atkūrimas

                     (208)

                     Pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnio 1 dalį ypatingas dėmesys skiriamas būtinybei pašalinti žalą darančio subsidijavimo iškraipomąjį poveikį prekybai ir atkurti veiksmingą konkurenciją.

                     (209)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad „Jushi Egypt“ didelę dalį subsidijuojamos SPA parduoda Sąjungos rinkoje dirbtinai mažomis kainomis. Jeigu tokia padėtis tęsis, „Jushi Egypt“ tebeturės nesąžiningai įgytą pranašumą, o Sąjungos pramonės padėtis, kuri ir taip yra pažeidžiama, blogės toliau. Dėl to subsidijuojamo Egipto importo iškraipomasis poveikis prekybai ilgainiui didės ir Sąjungos pramonė neteks galimybių veikti vienodomis sąlygomis.

               6.5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

                     (210)

                     Priemonės akivaizdžiai atitinka Sąjungos pramonės interesus. Neigiamas poveikis importuotojams ir naudotojams, visų pirma stiklo pluošto audinių gamintojams, kurie yra pažeidžiamiausia grupė, atsižvelgiant į tai, kad SPA sudaro didelę jų sąnaudų dalį, yra nedidelis.

                     (211)

                     Tačiau Komisija pažymi, kad yra ir kitų SPA šaltinių, kuriems priemonės netaikomos. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į dideles Sąjungos pramonės inovacijas pastaraisiais metais ir į tai, kad Sąjungos gamintojai bendradarbiauja su savo naudotojais, kad gamintų jiems reikalingą produktą pagal jų individualias specifikacijas. Tokioms inovacijoms kiltų pavojus, jei ir toliau būtų daroma žala.

                     (212)

                     Komisija atkreipė dėmesį į pastabas dėl sertifikavimo ir patvirtinimo procesų, tačiau priemonių nustatymu siekiama sudaryti vienodas sąlygas visiems veiklos vykdytojams, todėl naudotojai gali toliau importuoti sertifikuotą arba patvirtintą SPA iš Egipto, mokėdami sąžiningą rinkos kainą.

                     (213)

                     Atsižvelgdama į tai, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamai Egipto kilmės SPA taikomų kompensuotinų subsidijų bendros sumos dydį atitinkančių kompensacinių priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų, nėra.

               7.   LAIKINOSIOS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

                     (214)

                     Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijavimo, materialinės žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį importuojamai Egipto kilmės SPA turėtų būti nustatytas kompensacinis muitas.

               7.1.   Laikinosios priemonės

                     (215)

                     Laikinosios kompensacinės priemonės importuojamai Egipto kilmės SPA turėtų būti nustatomos pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalies nuostatas, kuriose nurodyta, kad laikinasis muitas turi atitikti bendrą preliminariai nustatytų kompensuotinų subsidijų sumą.

                     (216)

                     Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, laikinosios kompensacinio muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:

                        15 lentelė

                        Laikinosios muitų normos

                                 Bendrovė

                                 Laikinasis kompensacinis muitas

                                 „Jushi Egypt“, atstovaujanti „Fiberglass Industry S.A.E.“

                                 8,7 %

                                 Visos kitos bendrovės

                                 8,7 %

                     (217)

                     Šiame reglamente nurodyta konkrečiai bendrovei taikoma individuali kompensacinio muito norma nustatyta remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi ji atitiko vienintelio eksportuojančio gamintojo padėtį, nustatytą atliekant šį tyrimą. Šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretus nurodytas juridinis asmuo.

                     (218)

                     Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikoma individuali kompensacinio muito norma.

                     (219)

                     Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti individualią kompensacinio muito normą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (16). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei naudotis jai jau taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pakeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               8.   REGISTRACIJA

                     (220)

                     Kaip minėta 9 konstatuojamojoje dalyje, Komisija, skelbdama Registracijos reglamentą, nustatė reikalavimą išankstinio informacijos atskleidimo laikotarpiu registruoti importuojamą SPA pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5a dalies reikalavimus.

                     (221)

                     Pagal Registracijos reglamentą importuojamas produktas buvo registruojamas tik tris savaites po išankstinio informacijos atskleidimo. Registracija nustos galioti įsigaliojus šiam reglamentui.

                     (222)

                     Šiame tyrimo etape nėra priimtas joks sprendimas dėl galimo antisubsidijų priemonių taikymo atgaline data. Toks sprendimas bus priimtas baigiamajame etape.

               9.   INFORMACIJA PIRMINIU ETAPU

                     (223)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 29a straipsniu Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie planuojamą laikinųjų muitų nustatymą. Ši informacija taip pat paskelbta viešai Prekybos GD interneto svetainėje.

                     (224)

                     Suinteresuotosioms šalims buvo pasiūlyta per tris darbo dienas pateikti pastabų dėl konkrečiai joms atskleistų skaičiavimų tikslumo.

                     (225)

                     Komisija gavo pastabų iš „Jushi Egypt“. Tačiau pastabos nebuvo susijusios su skaičiavimo tikslumu. Todėl laikinasis kompensacinis muitas nesikeičia.

               10.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

                     (226)

                     Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis per nustatytą terminą pateikti raštu pastabas ir (arba) prašymus išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

                     (227)

                     Išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniame tyrimo etape,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Importuojamoms Egipto kilmės ne ilgesnėms kaip 50 mm kapotoms stiklo pluošto sruogoms, stiklo pluošto pusverpaliams, išskyrus impregnuotus ir padengtus stiklo pluošto pusverpalius, kurių degimo nuostoliai yra didesni nei 3 % (kaip nustatyta ISO standarte 1887), ir iš stiklo pluošto gijų pagamintiems dembliams, išskyrus stiklo vatos demblius, kurių KN kodai šiuo metu yra 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (TARIC kodai 7019120022, 7019120025, 7019120026 ir 7019120039), nustatomas laikinasis kompensacinis muitas.

               2.   Laikinojo kompensacinio muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

                           Bendrovė

                           Laikinasis kompensacinis muitas

                           Papildomas TARIC kodas

                           „Jushi Egypt“, atstovaujanti „Fiberglass Industry S.A.E.“

                           8,7 %

                           C540

                           Visos kitos bendrovės

                           8,7 %

                           C999

               3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

               4.   Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

            2 straipsnis

               1.   Suinteresuotosios šalys pateikia Komisijai savo pastabas raštu dėl šio reglamento per 15 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

               2.   Pageidaujančios būti išklausytos dalyvaujant Komisijai suinteresuotosios šalys pateikia tokį prašymą per 5 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

               3.   Pageidaujančios būti išklausytos dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui suinteresuotosios šalys pateikia tokį prašymą per 5 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Bylą nagrinėjantis pareigūnas išnagrinėja prašymus, pateiktus pasibaigus šiam terminui, ir gali priimti sprendimą tam tikrais atvejais juos patenkinti.

            3 straipsnis

               1.   Muitinėms pavedama nutraukti importuojamų produktų registraciją, nustatytą vadovaujantis Įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/199 1 straipsniu.

               2.   Surinkti duomenys apie produktus, kurie buvo įvežti į Sąjungą suvartoti ne vėliau kaip likus 3 savaitėms iki šio reglamento įsigaliojimo datos, saugomi tol, kol įsigalios galimos galutinės priemonės arba kol bus baigtas šis tyrimas.

            4 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2020 m. kovo 5 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkė

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

            (2)  OL C 192, 2019 6 7, p. 30.

            (3)  OL C 151, 2019 5 3, p. 4.

            (4)  OL C 48, 2020 2 12, p. 18.

            (5)  2020 m. vasario 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/199, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti importuojamus Egipto kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktus (OL L 42, 2020 2 14, p. 10).

            (6)  Bendrovė A pageidavo likti anonimiška, motyvuodama tuo, kad jai kiltų didelė komercinių atsakomųjų veiksmų rizika, jei tam tikri gamintojai manytų, kad jos veiksmai prieštarauja jų interesams.

            (7)  Žr. Egipto Arabų Respublikos Prezidento dekretą Nr. 35, 2003 02 15.

            (8)  2015 m. rugpjūčio 19 d. Egipto Arabų Respublikos Prezidento dekretas Nr. 330 dėl Sueco kanalo ekonominės zonos sukūrimo.

            (9)  2016 m. liepos mėn. Egiptas pakeitė bendrąjį pardavimo mokestį pridėtinės vertės mokesčiu. Nors tarp šių dviejų apmokestinimo režimų yra tam tikrų skirtumų, pagal abu apmokestinimo režimus prekių gamintojams, ypač į eksportą orientuotoms bendrovėms, leidžiama atskaityti anksčiau sumokėtą mokestį, taip kaupiant kreditus, kai sumokėto mokesčio suma viršija iš pirkėjų surinktą mokesčio sumą.

            (10)  2016 m. įstatymo Nr. 67 22 straipsnis.

            (11)  Iš tiesų, didžioji dalis 2016–2018 m. metinėse ataskaitose nurodytų grąžintinų PVM arba kitų netiesioginių mokesčių yra susiję su pirkimais iš užsienio pagal 10 % bendrojo pardavimo mokesčio režimą, kuris galiojo iki 2016 m. liepos mėn.

            (12)  Keliuose tarptautiniuose leidiniuose mokesčių klausimais patvirtinta, kad Egipte labai sunku susigrąžinti iš anksto sumokėtą PVM (nuoroda). Pasaulio banko ataskaitoje „Verslas Egipte 2020 m.“ Egiptas mokesčių klausimais užima 156-ą vietą iš 190.

            (13)  Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato prižiūrima konkrečių į Sąjungos muitų teritoriją importuotų produktų, kuriems taikoma priežiūra arba stebėsena, duomenų bazė.

            (14)  Antidempingo tyrimas paskelbtas (OL C 68, 2019 2 21, p. 29); antisubsidijų tyrimas paskelbtas (OL C 167, 2019 5 16, p. 11).

            (15)  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/724 (OL L 107, 2017 4 25, p. 4), 149 konstatuojamoji dalis.

            (16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgija.