title: 2011 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 859/2011, kuriuo dėl oro transportu vežamų krovinių ir oro pašto nuostatų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti  Tekstas svarbus EEE

text:
26.8.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 220/9

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 859/2011
   2011 m. rugpjūčio 25 d.
   kuriuo dėl oro transportu vežamų krovinių ir oro pašto nuostatų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2010 m. kovo 4 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti (2), nenumatyta krovinių ir pašto vežimo į Europos Sąjungos oro uostus iš trečiųjų šalių taisyklių. Siekiant apsaugoti su tokių krovinių gabenimu susijusią civilinę aviaciją nuo neteisėtų veiksmų, reikia nustatyti tokias taisykles;

               (2)

               todėl Reglamentas (ES) Nr. 185/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (3)

               vertinant trečiųjų šalių aviacijos saugumą bus atsižvelgiama į esamus Europos Sąjungos arba atskirų valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo ir partnerystės susitarimus, kuriais remiantis užtikrinamas tinkamas aviacijos saugumo standartų įgyvendinimas;

               (4)

               sudarydamos oro susisiekimo susitarimus su trečiosiomis šalimis, Komisija ir valstybės narės turėtų siekti glaudesnio bendradarbiavimo aviacijos saugumo klausimais, kuriuo būtų remiamas Europos Sąjungos standartams ir principams lygiaverčių standartų ir principų įgyvendinimas ir taikymas trečiosiose šalyse, jei tai veiksminga sprendžiant visuotines pavojaus ir rizikos problemas;

               (5)

               Komisija drauge su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis iki 2013 m. liepos mėn. turėtų išnagrinėti oro vežėjų, vežančių krovinius iš trečiųjų šalių oro uostų į Europos Sąjungą, taip pat reguliuojamų subjektų ir žinomų siuntėjų, iš kurių jie tiesiogiai priima siuntas, nepriklausomo patvirtinimo įgyvendinimo galimybę ir praktines pasekmes ir prireikus šią sistemą priderinti, be kitų dalykų, iš dalies keičiant šį reglamentą;

               (6)

               remdamosi Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) susitariančiųjų šalių pareiga laikytis bent ICAO krovinių saugumo standartų, Komisija ir valstybės narės turėtų užmegzti bendradarbiavimo ryšius su trečiųjų šalių institucijomis ir, jei įmanoma bei gavus prašymą, teikti pagalbą kuriant pajėgumą, susijusį su krovinių ir pašto, vežamų į Europos Sąjungą, apsaugos reikalavimų įgyvendinimu;

               (7)

               Komisija koordinuos Europos Sąjungos priemones, kuriomis lengvinamas skrydžiams į Europos Sąjungą iš trečiųjų šalių oro uostų keliamų aviacijos saugumo reikalavimų įgyvendinimas, ir aktyviai dalyvaus jas taikant, taip pat, giežtai remdamasi principu „būtina žinoti“ ir gavusi pakankamas garantijas, ne Europos Sąjungos institucijoms suteiks prieigą prie reikiamos informacijos;

               (8)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 300/2008 19 straipsnio 1 dalį įsteigto Civilinės aviacijos saugumo komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (ES) Nr. 185/2010 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
   2 straipsnis
   Komisija apsvarstys ir įvertins šiame reglamente numatytų priemonių taikymą ir prireikus ne vėliau kaip 2015 m. liepos 1 d. pateiks pasiūlymą.
   Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. Komisija įvertins tikėtiną šiame reglamente nustatytų, ypač nepriklausomo patvirtinimo, reikalavimų poveikį. Rezultatai bus pateikti Civilinės aviacijos saugumo komitetui. Prireikus Komisija iki 2013 m. liepos 1 d. pasiūlys reikalavimų patikslinimus.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2012 m. vasario 1 d.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. rugpjūčio 25 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 97, 2008 4 9, p. 72.

      (2)  OL L 55, 2010 4 5, p. 1.

      PRIEDAS
      Reglamento (ES) Nr. 185/2010 priedas iš dalies keičiamas taip:

                  A.

                  6.1.2 dalis pakeičiama taip:

                              „6.1.2.

                              Tais atvejais, kai yra priežasčių manyti, kad siunta, kurios saugumo kontrolė atlikta, buvo pažeista arba nebuvo apsaugota nuo nesankcionuoto poveikio nuo tada, kai atlikta ta kontrolė, ją, prieš pakraunant į orlaivį, patikrina reguliuojamas subjektas. Akivaizdžiai pažeistos siuntos ir siuntos, dėl kurių kyla įtarimų, tvarkomos kaip didelės rizikos kroviniai ir paštas (HRCM) pagal 6.7 skirsnį.“

                  B.

                  6.3.2 dalies 6 punkto d papunktis pakeičiamas taip:

                              „d)

                              siuntos saugumo statusas, nurodant:
                              —   SPX– saugi gabenti keleiviniais, krovininiais ir pašto orlaiviais, arba
                              —   SCO– saugi gabenti tik krovininiais ir pašto orlaiviais, arba
                              —   SHR– saugi gabenti keleiviniais, krovininiais ir pašto orlaiviais pagal didelės rizikos reikalavimus.“

                  C.

                  6 skyriuje pridedamos šios dalys:
                  „6.7.   DIDELĖS RIZIKOS KROVINIAI IR PAŠTAS
                  Didelės rizikos krovinių ir pašto vežimo nuostatos išdėstytos atskirame Komisijos sprendime.
                  6.8.   Į EUROPOS SĄJUNGĄ IŠ TREČIŲJŲ ŠALIŲ ORLAIVIAIS ATVEŽAMŲ KROVINIŲ IR PAŠTO APSAUGA
                  6.8.1.   Oro vežėjų paskyrimas

                              6.8.1.1.

                              Iki 2014 m. birželio 30 d. taikomi reikalavimai:

                                          a)

                                          Bet kuris oro vežėjas, vežantis krovinius arba paštą iš neįtrauktos į 6-F priedėlio sąrašą trečiosios šalies oro uosto ir juos perduodantis, vežantis tranzitu ar iškraunantis bet kuriame oro uoste, kuriam taikomas Reglamentas (EB) Nr. 300/2008, yra „Skrydžius iš trečiosios šalies oro uosto į Europos Sąjungą vykdantis krovinių arba pašto oro vežėjas“ (ACC3), paskirtas:

                                                      —

                                                      atitinkamos valstybės narės, nurodytos Komisijos reglamento (ES) Nr. 394/2011 (1), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 748/2009 (2) dėl orlaivių naudotojų, kurie vykdė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (3) I priede nurodytą aviacijos veiklą, priede pateiktame sąraše, institucijos, ir

                                                      —

                                                      neįtrauktų į Reglamento (ES) Nr. 394/2011 priedo sąrašą oro vežėjų atveju – atitinkamos valstybės narės institucijos, kuri tam oro vežėjui išdavė oro vežėjo pažymėjimą,

                                                      —

                                                      oro vežėjų, kurie neįtraukti į Reglamento (ES) Nr. 394/2011 priedo sąrašą ir neturi valstybės narės išduoto oro vežėjo pažymėjimo, atveju – atitinkamos valstybės narės, kurioje yra pagrindinė oro vežėjo bazė skrydžiams Europos Sąjungoje vykdyti, institucijos arba bet kurios kitos atitinkamos Europos Sąjungos institucijos pagal susitarimą su ta institucija.

                                          b)

                                          Kad oro vežėjas būtų paskirtas kaip ACC3, jis atitinka šiuos reikalavimus:

                                                      —

                                                      užtikrina, kad jo saugumo programoje būtų numatyti visi 6-G priedėlyje išvardyti punktai dėl bet kurios trečiosios šalies oro uoste į jo orlaivį kraunamų vežti į Europos Sąjungą krovinių ir pašto, ir

                                                      —

                                                      suinteresuotai atitinkamai institucijai pateikia ACC3 įsipareigojimų pareiškimą, kaip išdėstyta 6-H priedėlyje. Šį pareiškimą pasirašo vežėjo teisinis atstovas arba už saugumą atsakingas asmuo, ir

                                                      —

                                                      paskiria asmenį, kuris vežėjo vardu bendrai atsako už krovinių ir pašto saugumo nuostatų įgyvendinimą trečiosiose šalyse ir suinteresuotai atitinkamai institucijai pateikia to asmens duomenis.

                                          c)

                                          Pasirašyto ACC3 įsipareigojimų pareiškimo originalą arba kopiją pasilieka suinteresuota atitinkama institucija. Jei originalą pasilieka oro vežėjas, bent pareiškimo galiojimo laikotarpį turi būti suteikiama galimybė prireikus jį patikrinti.

                                          d)

                                          Atitinkama atsakinga institucija praneša vežėjo duomenis Komisijai, o ši užtikrina, kad jie būtų prieinami visoms valstybėms narėms.

                                          e)

                                          ACC3, apie kurį pranešta Komisijai pagal d papunktį, pripažįstamas visose valstybėse narėse vykdant visus skrydžius iš nurodyto trečiosios šalies oro uosto į Europos Sąjungą.

                              6.8.1.2.

                              Reikalavimai, kuriuos būtina įvykdyti iki 2014 m. liepos 1 d.:

                                          a)

                                          Be 6.8.1 dalies 1 punkto b papunktyje nustatytų reikalavimų, oro vežėjas užtikrina, kad trečiosios šalies oro uoste jo vykdomą krovinių ir pašto tvarkymo veiklą ne vėliau kaip 2014 m. liepos 1 d. vietoje patvirtintų nepriklausomas tvirtintojas.

                                          b)

                                          Nepriklausomas tvirtintojas patikrina oro vežėjo saugumo programą ir užtikrina, kad joje būtų numatyti visi 6-G priedėlyje nustatyti punktai, patikrina atitiktį programai trečiosios šalies oro uoste pagal 6-C3 priedėlyje pateiktą kontrolinį sąrašą ir ataskaitą pateikia:

                                                      —

                                                      atitinkamai valstybės narės, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 394/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 748/2009 dėl orlaivių naudotojų, kurie vykdė Direktyvos 2003/87/EB I priede nurodytą aviacijos veiklą, priede pateiktame sąraše, institucijai,

                                                      —

                                                      neįtrauktų į Reglamento (ES) Nr. 394/2011 priedo sąrašą oro vežėjų atveju – atitinkamos valstybės narės institucijai, kuri tam oro vežėjui išdavė oro vežėjo pažymėjimą,

                                                      —

                                                      oro vežėjų, kurie neįtraukti į Reglamento (ES) Nr. 394/2011 priedo sąrašą ir neturi valstybės narės išduoto oro vežėjo pažymėjimo, atveju – atitinkamos valstybės narės, kurioje yra pagrindinė oro vežėjo bazė skrydžiams Europos Sąjungoje vykdyti, institucijai arba bet kuriai kitai atitinkamai Europos Sąjungos institucijai pagal susitarimą su ta institucija.

                                          c)

                                          Jei atitinkamai atsakingai institucijai pakanka nepriklausomo tvirtintojo ataskaitoje pateiktos informacijos, ji užtikrina, kad būtina ACC3 informacija būtų įvesta į Europos Sąjungos reguliuojamų subjektų ir žinomų siuntėjų duomenų bazę.

                                          d)

                                          Darydama įrašą duomenų bazėje, atitinkama atsakinga institucija paskiria unikalų standartinio formato raidinį skaitinį vežėjo ir trečiosios šalies oro uosto, iš kurio tas vežėjas veža krovinius į Europos Sąjungą, identifikavimo kodą. Unikalus raidinis-skaitinis kodas nurodomas elektroniniuose arba rašytiniuose siuntų dokumentuose.

                                          e)

                                          Jei atitinkamai atsakingai institucijai nepakanka oro vežėjo pateiktos informacijos arba nepriklausomo tvirtintojo ataskaitoje pateiktos informacijos, priežastys nedelsiant nurodomos vežėjui, siekiančiam tapti paskirtu ACC3.

                                          f)

                                          Pagal šį 6.8.1 dalies 1 punkto d papunktį įtrauktas į Europos Sąjungos reguliuojamų subjektų ir žinomų siuntėjų duomenų bazę ACC3 pripažįstamas visose valstybėse narėse vykdant visus skrydžius iš trečiosios šalies oro uosto į Europos Sąjungą.

                                          g)

                                          Į Europos Sąjungos reguliuojamų subjektų ir žinomų siuntėjų duomenų bazę įtrauktas ACC3 trečiosios šalies oro uoste, kuriam jis yra paskirtas, pakartotinai patvirtinamas ne rečiau kaip kas 5 metus ir per kiekvieną pakartotinį patvirtinimą iš naujo pateikia įsipareigojimų pareiškimą.

                        6.8.2   Iš trečiosios šalies atvežamų krovinių ir pašto saugumo kontrolė

                              6.8.2.1.

                              Užtikrina, kad visi kroviniai ir paštas, kurie vežami perdavimo, tranzito ar iškrovimo Europos Sąjungos oro uoste tikslais, būtų tikrinami, nebent:

                                          a)

                                          reguliuojamas subjektas atliko reikalaujamą siuntos saugumo kontrolę, ir siunta buvo apsaugota nuo nesankcionuoto poveikio nuo tos saugumo kontrolės atlikimo iki siuntos pakrovimo; arba

                                          b)

                                          žinomas siuntėjas atliko reikalaujamą siuntos saugumo kontrolę ir siunta buvo apsaugota nuo nesankcionuoto poveikio nuo tos saugumo kontrolės atlikimo iki siuntos pakrovimo; arba

                                          c)

                                          patikimas siuntėjas atliko reikalaujamą siuntos saugumo kontrolę ir siunta buvo apsaugota nuo nesankcionuoto poveikio nuo tos saugumo kontrolės atlikimo iki siuntos pakrovimo, ir ji nėra vežama keleiviniu orlaiviu; arba

                                          d)

                                          siuntai netaikomas patikrinimo reikalavimas pagal 6.1.1 dalies d punktą ir ji apsaugota nuo nesankcionuoto poveikio nuo to laiko, kai tapo identifikuojamu oro transportu vežamu kroviniu arba oro paštu, iki pakrovimo.

                              6.8.2.2.

                              Iki 2014 m. birželio 30 d. 6.8.2 dalies 1 punkto reikalavimai atitinka bent ICAO standartus. Po to į Europos Sąjungą vežami kroviniai ir paštas tvarkomi taip:

                                          a)

                                          jie tikrinami taikant vieną iš 6.2.1 dalyje išvardytų priemonių ar metodų, kurio(s) pagrįstai pakanka įsitikinti, kad juose nėra draudžiamų daiktų; arba

                                          b)

                                          saugumo kontrolės priemones jiems taiko reguliuojamas subjektas, žinomas siuntėjas arba patikimas siuntėjas, paskirtas pagal 6.8.3 dalį; arba

                                          c)

                                          jiems netaikomas patikrinimo reikalavimas pagal 6.1.1 dalies d punktą ir jie saugomi nuo nesankcionuoto poveikio nuo to laiko, kai tampa identifikuojami kaip oro transportu vežamas krovinys arba oro paštas, iki pakrovimo.

                              6.8.2.3.

                              Siuntos saugumo statusas nurodomas siuntos dokumentuose, t. y. važtaraštyje, lygiaverčiuose pašto dokumentuose arba atskiroje deklaracijoje (elektronine arba rašytine forma).

                        6.8.3.   Trečiosios šalies reguliuojamų subjektų, žinomų siuntėjų ir patikimų siuntėjų skyrimas

                              6.8.3.1.

                              Iki 2014 m. birželio 30 d. ACC3 nurodo, kokias saugumo kontrolės priemones įgyvendino reguliuojami subjektai, žinomi siuntėjai ir patikimi siuntėjai, iš kurių jis tiesiogiai priima siuntas pagal savo saugumo programą. Po to ACC3 papildomai:

                                          a)

                                          užtikrina, kad tokie trečiosios šalies reguliuojami subjektai ir žinomi siuntėjai ne rečiau kaip kas 5 metai būtų patvirtinami nepriklausomo tvirtintojo pagal atitinkamai 6-C2 ir 6-C priedėliuose pateiktus kontrolinius sąrašus;

                                          b)

                                          užtikrina, kad užpildytus tikrinimo sąrašus galėtų patikrinti atitinkama institucija arba Komisija;

                                          c)

                                          tvarko duomenų bazę, kurioje apie kiekvieną tokį reguliuojamą subjektą, žinomą siuntėją ir patikimą siuntėją pateikiama ši informacija:

                                                      —

                                                      išsamūs įmonės duomenys, įskaitant bona fide buveinės adresą,

                                                      —

                                                      verslo pobūdis, išskyrus neskelbtiną verslo informaciją,

                                                      —

                                                      kontaktinė informacija, įskaitant už saugumą atsakingo (-ų) asmens (-ų) kontaktinę informaciją,

                                                      —

                                                      įmonės registracijos numeris, jei taikoma.

                                                Užtikrinama, kad duomenų bazę būtų galima patikrinti.

                              6.8.3.2.

                              ACC3 užtikrina, kad trečiosios šalies patikimi siuntėjai, iš kurių jis tiesiogiai priima siuntas, atitiktų 6.5.2–6.5.6 dalių reikalavimus. Gali būti pripažįstami tik tų trečiųjų šalių įgaliotojo ekonominių operacijų vykdytojo (AEO) pažymėjimai, su kuriomis Europos Sąjunga yra sudariusi AEO tarpusavio pripažinimo susitarimą.

                        6.8.4.   Reikalavimų nesilaikymas

                              6.8.4.1.

                              Jei Komisija arba atitinkama institucija nustato didelių su ACC3 veikla susijusių trūkumų ir laikoma, kad tie trūkumai turi didelį poveikį bendram Europos Sąjungos aviacijos saugumo lygiui, ji:

                                          a)

                                          nedelsdama informuoja susijusį ACC3 ir paprašo pateikti savo pastabas;

                                          b)

                                          nedelsdama atitinkamai informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares.

                              6.8.4.2.

                              Tuomet Komisija gali, pagal Reglamento (EB) Nr. 300/2008 19 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, nuspręsti, kad vežėjas nebegali būti pripažįstamas ACC3 skrydžiams iš trečiųjų šalių į Europos Sąjungą konkrečiu maršrutu arba visais maršrutais. Tokiais atvejais ACC3 informacija pašalinama iš Europos Sąjungos reguliuojamų subjektų ir žinomų siuntėjų duomenų bazės.

                              6.8.4.3.

                              Oro vežėjo, kurio ACC3 pripažinimas panaikintas pagal 6.8.4 dalies 2 punktą, statusas negrąžinamas ir jis neįtraukiamas į Europos Sąjungos reguliuojamų subjektų ar žinomų siuntėjų duomenų bazę tol, kol nepriklausomas tvirtintojas nepatvirtins, kad didelis trūkumas pašalintas, ir atitinkama institucija neinformuos apie tai Civilinės aviacijos saugumo komiteto.

                  D.

                  6-F priedėlis pakeičiamas taip:
                  „6-F PRIEDĖLIS

                  KROVINIAI IR PAŠTAS
                  6-Fi

                     TREČIOSIOS ŠALYS, PRIPAŽĮSTAMOS TAIKANČIOMIS SAUGUMO STANDARTUS, LYGIAVERČIUS BENDRIESIEMS PAGRINDINIAMS STANDARTAMS

                  6-Fii

                     TREČIOSIOS ŠALYS, KURIOMS NEBŪTINAS ACC3 PASKYRIMAS

                  Trečiosios šalys, kurioms nebūtinas ACC3 paskyrimas, išvardytos atskirame Komisijos sprendime.“

                  E.

                  Pridedami šie priedėliai:
                  „6-G PRIEDĖLIS

                  NUOSTATOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ KROVINIŲ IR PAŠTO
                  saugumo programoje, jei taikoma (atskirai kiekvienam trečiosios šalies oro uostui arba bendrame dokumente, nurodant su konkrečiais trečiosios šalies oro uostais susijusius variantų skirtumus), pateikiama:

                              a)

                              kroviniams ir paštui taikomų priemonių apibūdinimas;

                              b)

                              priėmimo procedūros;

                              c)

                              reguliuojamų subjektų sistema ir kriterijai;

                              d)

                              žinomų siuntėjų sistema ir kriterijai;

                              e)

                              patikimų siuntėjų sistema ir kriterijai;

                              f)

                              patikrinimo ir fizinio tikrinimo reikalavimai;

                              g)

                              patikrinimo ir fizinio tikrinimo vieta;

                              h)

                              patikrinimo įrangos duomenys;

                              i)

                              duomenys apie veiklos vykdytoją arba paslaugų teikėją;

                              j)

                              saugumo patikrinimo arba fizinio tikrinimo išimčių sąrašas;

                              k)

                              didelės rizikos krovinių ir pašto tvarkymas.

                     6-H PRIEDĖLIS

                  ĮSIPAREIGOJIMŲ PAREIŠKIMAS
                  Aš pareiškiu, kad:

                              —

                              kiek man žinoma, įmonės saugumo programoje pateikta informacija, susijusi su siuntomis, vežamomis į Europos Sąjungą iš trečiųjų šalių, yra teisinga ir tiksli,

                              —

                              saugumo programoje nustatyta siuntų vežimo į Europos Sąjungą iš trečiųjų šalių praktika ir procedūros bus įgyvendinamos ir palaikomos visose veiklos vykdymo vietose, kurioms taikoma ši programa,

                              —

                              saugumo programa bus taisoma ir pritaikoma prie visų būsimų Europos Sąjungos teisės aktų, kuriais nustatomi oro transportu vežamų krovinių ir (arba) oro pašto vežimo į Europos Sąjungą iš trečiųjų šalių reikalavimai, pakeitimų, išskyrus tuos atvejus, kai [oro vežėjo pavadinimas] informuos [atitinkamos institucijos pavadinimas], kad nebenori vežti siuntų į Europos Sąjungą iš jokių trečiųjų šalių,

                              —

                              [oro vežėjo pavadinimas] per 10 dienų informuos [atitinkamos institucijos pavadinimas] raštu apie visus svarbių jo saugumo programos dalių pakeitimus,

                              —

                              įmonė paskyrė [atsakingo asmens vardas ir pavardė] būti bendrai atsakingu (-a) už oro transportu vežamų krovinių arba pašto tvarkymo saugumo priemones, taikomas [trečiosios šalies oro uostų pavadinimai] oro uostuose jo(s) vardu,

                              —

                              nuo 2014 m. liepos 1 d. [oro vežėjo pavadinimas] tvarkys trečiosios šalies reguliuojamų subjektų, žinomų siuntėjų ir patikimų siuntėjų duomenų bazę ir užtikrins, kad ją būtų galima patikrinti,

                              —

                              [oro vežėjo pavadinimas] prireikus visapusiškai bendradarbiaus atliekant visus patikrinimus ir pateiks visus inspektorių prašomus dokumentus ir minėtą duomenų bazę,

                              —

                              [oro vežėjo pavadinimas] informuos [atitinkamos institucijos pavadinimas] apie visus didelius saugumo pažeidimus ir visas įtartinas aplinkybes, kurios gali būti susijusios su oro transportu vežamo krovinio ar oro pašto saugumu trečiojoje šalyje, visų pirma apie visus bandymus siuntose paslėpti draudžiamus daiktus, ir

                              —

                              [oro vežėjo pavadinimas] informuos [atitinkamos institucijos pavadinimas], jei:

                                          a)

                                          nuspręs baigti veiklą arba pakeis pavadinimą;

                                          b)

                                          nebedirbs su oro transportu vežamais kroviniais ar oro paštu; arba

                                          c)

                                          nebeatitiks Europos Sąjungos krovinių ir pašto vežimo oro transportu į Europos Sąjungą iš trečiųjų šalių teisės aktų reikalavimų.

                        Aš prisiimu visą atsakomybę už šį pareiškimą.
                  Vardas ir pavardė:
                  Pareigos bendrovėje:
                  Data:
                  Parašas:

                     6-I PRIEDĖLIS

                  Didelės rizikos krovinių vežimo nuostatos išdėstytos atskirame Komisijos sprendime.

                     6-J PRIEDĖLIS

                  Patikrinimo įrangos naudojimo nuostatos išdėstytos atskirame Komisijos sprendime.“

                  F.

                  11 skyriuje pridedama ši dalis:
                  11.0.5.   Šio reglamento tikslais kaip nepriklausomas tvirtintojas gali veikti bet kuris iš šių subjektų:

                              —

                              Europos Sąjungos valstybės narės nacionalinės institucijos atstovas;

                              —

                              bet kuris kitas fizinis ar juridinis asmuo, kurį šiuo tikslu pripažino valstybė narė arba Komisija.“

         (1)  OL L 107, 2011 4 27, p. 1.

         (2)  OL L 219, 2009 8 22, p. 1.

         (3)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32. Su pakeitimais, padarytais Direktyva 2008/101/EB (OL L 8, 2009 1 13, p. 3).“


title: 2011 m. spalio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1035/2011, kuriuo nustatomi bendrieji oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimai ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 482/2008 ir (ES) Nr. 691/2010 Tekstas svarbus EEE

text:
18.10.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 271/23

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1035/2011
   2011 m. spalio 17 d.
   kuriuo nustatomi bendrieji oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimai ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 482/2008 ir (ES) Nr. 691/2010
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (Paslaugų teikimo reglamentas) (1), ypač į jo 4, 6 ir 7 straipsnius,
   atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantį Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (2), ypač į jo 8b straipsnio 6 dalį,
   kadangi:

               (1)

               pagal Reglamentą (EB) Nr. 216/2008, Komisija, padedama Europos aviacijos saugos agentūros (toliau – agentūra), turi priimti oro eismo valdymo (OEV) ir oro navigacijos paslaugų (ONP) teikimo visoje Sąjungoje įgyvendinimo taisykles. To reglamento 8b straipsnio 6 dalyje reikalaujama, kad tos įgyvendinimo taisyklės būtų grindžiamos reglamentais, priimtais pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (Pagrindų reglamentas) (3) 5 straipsnio 3 dalį;

               (2)

               oro navigacijos paslaugų teikimą Sąjungoje turėtų sertifikuoti valstybės narės arba agentūra. Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 8b straipsnio 2 dalyje, bendruosius reikalavimus atitinkantiems oro navigacijos paslaugų teikėjams turėtų būti suteikiamas pažymėjimas (sertifikatas);

               (3)

               kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnyje, taikant pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 6 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 8b straipsnį nustatytus bendruosius reikalavimus neturėtų būti pažeidžiamas valstybių narių oro erdvės suverenumas ir valstybių narių reikalavimai, susiję su viešąja tvarka, visuomenės saugumu ar gynyba. Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 549/2004 1 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 1 straipsnio 2 dalyje, bendrieji reikalavimai neturėtų būti taikomi karinėms operacijoms ir mokymui;

               (4)

               apibrėžiant bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus reikėtų deramai atsižvelgti į oro navigacijos paslaugų teikėjų valstybėse narėse teisinį statusą. Be to, kai organizacija vykdo kitą nei oro navigacijos paslaugų teikimo veiklą, bendrieji reikalavimai neturėtų būti taikomi tokiai kitai veiklai ir ne oro navigacijos paslaugų teikimo veiklai skirtiems ištekliams, nebent būtų nustatyta kitaip;

               (5)

               bendrieji reikalavimai oro navigacijos paslaugų teikėjams turėtų būti taikomi proporcingai rizikai, susijusiai su konkrečiomis tam tikros veiklos ypatybėms, pvz., orlaivių judėjimo operacijų skaičiumi ir (arba) pobūdžiu bei specifika. Jei tam tikri oro navigacijos paslaugų teikėjai nuspręstų nesinaudoti galimybe teikti tarpvalstybines paslaugas bendrame Europos danguje, kompetentingai institucijai turėtų būti suteikti įgaliojimai tokiems teikėjams leisti proporcingai laikytis atitinkamai tam tikrų bendrųjų oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimų ir tam tikrų specialiųjų oro eismo paslaugų teikimo reikalavimų. Todėl pažymėjimo galiojimo sąlygos turėtų atitikti leidžiančių nukrypti nuostatų pobūdį ir taikymo sritį;

               (6)

               siekiant užtikrinti, kad sertifikavimo sistema tinkamai veiktų, valstybės narės savo metinėse ataskaitose Komisijai ir agentūrai turėtų pateikti visą reikiamą informaciją apie jų kompetentingos institucijos suteiktus leidimus taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas;

               (7)

               skirtingoms oro navigacijos paslaugų veiklos rūšims nebūtinai taikomi vienodi reikalavimai. Todėl bendruosius reikalavimus reikėtų pritaikyti prie kiekvienos veiklos rūšies ypatumų;

               (8)

               pareiga įrodyti atitikimą taikomiems bendriesiems reikalavimams turėtų tekti oro navigacijos paslaugų teikėjams visą pažymėjimo galiojimo laikotarpį ir dėl visų paslaugų, kurioms taikomas pažymėjimas;

               (9)

               siekiant užtikrinti, kad bendrieji reikalavimai būtų veiksmingai taikomi, reikia sukurti reguliarios bendrųjų ir pažymėjime numatytų reikalavimų laikymosi priežiūros ir tikrinimo sistemą. Prieš išduodama pažymėjimą kompetentinga institucija turėtų ištirti, ar teikėjas yra tinkamas, ir kasmet tikrinti, kaip jos sertifikuoti oro navigacijos paslaugų teikėjai laikosi reikalavimų. Todėl ji turėtų sukurti ir kasmet atnaujinti orientacinę visų teikėjų, kuriuos ji sertifikavo remdamasi rizikos vertinimu, tikrinimo programą. Programoje turėtų būti numatyta per priimtiną laikotarpį patikrinti visas svarbias oro navigacijos paslaugų teikėjų sritis. Vertindama, kaip paskirtieji oro eismo paslaugų ir meteorologijos paslaugų teikėjai laikosi reikalavimų, kompetentinga institucija turėtų turėti įgaliojimus tikrinti, kaip laikomasi susijusių reikalavimų, taikomų dėl tarptautinių tos valstybės narės įsipareigojimų;

               (10)

               nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio vertinimas turėtų padėti suformuoti visoje Sąjungoje vienodą požiūrį į oro navigacijos paslaugų teikėjų priežiūrą. Tokį tarpusavio vertinimą gali organizuoti Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir agentūra; jis turėtų būti koordinuojamas su veikla, vykdoma pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 24 ir 54 straipsnius ir kitas tarptautines stebėjimo ir priežiūros programas. Taip būtų išvengta dvigubo darbo. Kad atliekant tarpusavio vertinimą būtų dalijamasi patirtimi ir geriausia praktika, ekspertai pirmiausia turėtų būti skiriami iš kompetentingos institucijos;

               (11)

               Eurokontrolė yra sukūrusi saugos norminius reikalavimus (ESARR), kurie yra labai svarbūs užtikrinant, kad oro eismo paslaugos būtų teikiamos saugiai. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 550/2004 Komisija turėtų nurodyti ir Sąjungos reglamentais patvirtinti atitinkamas ESARR nuostatas. Šios įgyvendinimo taisyklės parengtos remiantis ESARR, perkeltais į 2005 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2096/2005, nustatantį bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus (4);

               (12)

               priimdama Reglamentą (EB) Nr. 2096/2005, Komisija padarė išvadą, kad nereikia kartoti ESARR 2 nuostatų dėl pranešimo apie OEV pavojingus įvykius ir tų įvykių vertinimo, nes jos numatytos 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 996/2010 dėl civilinės aviacijos avarijų ir incidentų tyrimo ir prevencijos, kuriuo panaikinama Direktyva 94/56/EB (5), ir 2003 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/42/EB dėl civilinės aviacijos įvykių pranešimų (6). Tačiau turėtų būti numatytos naujos nuostatos dėl pavojingų įvykių, kad šiame reglamente apibrėžta kompetentinga institucija turėtų patikrinti, ar oro eismo paslaugų teikėjai ir ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjai atitinka pranešimo apie tokius įvykius ir tų įvykių vertinimo reikalavimus;

               (13)

               visų pirma reikėtų pripažinti, kad saugos valdymas yra ta oro navigacijos paslaugų funkcija, kuria užtikrinama, kad būtų nustatyta, įvertinta ir tinkamai sumažinta visų rūšių saugos rizika ir kad taisyklėmis grindžiamas ir sistemingas požiūris į saugos valdymą ir valdymo sistemas, siekiant visuotinio sisteminio požiūrio, akivaizdžiai ir patikrinamu būdu užtikrins didžiausią saugą. Agentūra turėtų ir toliau vertinti šiame reglamente išdėstytus saugos reikalavimus ir integruoti juos į bendrą civilinės aviacijos saugos reguliavimo sistemą;

               (14)

               kol agentūra parengs įgyvendinimo priemonių, kuriomis atitinkami Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) standartai būtų perkeliami į Sąjungos įgyvendinimo priemones, priimtinas laikymosi priemones, sertifikavimo specifikacijas ir gaires, projektus, oro navigacijos paslaugų teikėjai turėtų vykdyti veiklą laikydamiesi atitinkamų ICAO standartų. Kad būtų lengviau teikti tarpvalstybines oro navigacijos paslaugų ir kol agentūra baigs rengti atitinkamų ICAO standartų perkėlimo teisės aktų projektus, valstybės narės, Komisija ir agentūra, prireikus glaudžiai bendradarbiaudamos su Eurokontrole, turėtų stengtis sumažinti oro navigacijos paslaugų srities ICAO standartų taikymo skirtumus, apie kuriuos pranešė valstybės narės, kad galiausiai būtų galima nustatyti visoms valstybėms narėms bendrą bendrame Europos danguje taikomų standartų rinkinį;

               (15)

               skirtinga valstybių narių numatyta atsakomybės nustatymo tvarka neturėtų trukdyti oro navigacijos paslaugų teikėjams dalyvauti tarpvalstybinių paslaugų teikimo susitarimuose, jei oro navigacijos paslaugų teikėjai yra numatę žalos atlyginimo remiantis taikomuose teisės aktuose numatyta atsakomybe tvarką. Tuo tikslu naudojamas metodas turėtų atitikti nacionalinės teisės reikalavimus. Valstybės narės, kurios leidžia teikti oro navigacijos paslaugas visoje jų atsakomybės sričiai priklausančioje oro erdvėje arba tos erdvės dalyje nereikalaudamos Reglamente (EB) Nr. 550/2004 numatyto pažymėjimo (sertifikato), turėtų prisiimti atsakomybę už tuos oro navigacijos paslaugų teikėjus;

               (16)

               agentūra turėtų ir toliau vertinti šio reglamento nuostatas, visų pirma nuostatas, susijusias su sertifikuotos organizacijos ir inžinierių bei techninių darbuotojų atliekamų oro navigacijos paslaugų teikimo pakeitimų saugos vertinimu, ir pateikti nuomonę dėl tų pakeitimų pritaikymo prie visuotinio sisteminio požiūrio, atsižvelgdama į šių nuostatų integravimą į būsimą bendrą civilinės aviacijos saugos reguliavimo sistemą ir suinteresuotųjų šalių bei kompetentingų institucijų įgytą saugos priežiūros srities patirtį;

               (17)

               2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (Oro erdvės reglamentas) (7) reikalaujama, kad būtų nustatytos konkrečios funkcijos, vadinamosios tinklo funkcijos, ir taip suteikta galimybė optimaliai naudoti oro erdvę ir ribotus išteklius, o naudotojams užtikrinta galimybė kuo veiksmingiau naudotis oro erdve ir pasirinkti norimą trajektoriją. Kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 551/2004, 2011 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 677/2011, kuriuo nustatomos išsamios oro eismo valdymo (OEV) tinklo funkcijų vykdymo taisyklės ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 691/2010 (8), nustato tas funkcijas teikiančio subjekto teises, pareigas ir atsakomybę;

               (18)

               kad tam tikros tinklo funkcijos būtų vykdomos saugiai, jas vykdantis subjektas turi atitikti tam tikrus reikalavimus. Šie reikalavimai nustatyti Reglamento (ES) Nr. 677/2011 VI priede. Jais siekiama užtikrinti, kad subjektas ar organizacija veiklą vykdytų saugiai. Tai organizacijos saugos reikalavimai, labai panašūs į šio reglamento I priede nustatytus oro navigacijos paslaugų teikimui taikomus bendruosius reikalavimus, pritaikyti prie tinklo funkcijų vykdytojų atsakomybės už saugą;

               (19)

               todėl Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005 turėtų būti panaikintas;

               (20)

               2008 m. gegužės 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 482/2008, kuriuo nustatoma oro navigacijos paslaugų teikėjų diegtina programinės įrangos saugos užtikrinimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 2096/2005 II priedas (9), ir 2010 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 691/2010, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų veiklos rezultatų planas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005, nustatantis bendruosius oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimus (10), turėtų būti iš dalies pakeisti, siekiant pritaikyti juos prie šio reglamento;

               (21)

               šio reglamento nuostatos atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnį įkurto Bendro dangaus komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Dalykas ir taikymo sritis
   Šiuo reglamentu nustatomi bendri oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimai.
   Tačiau, išskyrus tuos atvejus, kai I ar II priede numatyta kitaip, šie reikalavimai netaikomi:

               a)

               kitai teikėjo veiklai, kuri nėra oro navigacijos paslaugų teikimas;

               b)

               ištekliams, kurie skirti ne oro navigacijos paslaugų teikimo veiklai.

         2 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 3 straipsnyje. Tačiau Reglamento (EB) Nr. 549/2004 2 straipsnio 15 punkte pateikta „sertifikato“ apibrėžtis netaikoma apibrėžtis netaikoma.
   Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:
   (1)   specialieji aviacijos darbai– orlaivio naudojimas specializuotoms paslaugoms teikti žemės ūkyje, statybose, fotografavimo paslaugoms, topografijos, stebėjimo ir patruliavimo bei paieškos ir gelbėjimo darbams ar oro reklamai;
   (2)   komercinis oro susisiekimas– bet koks orlaivio naudojimas, susijęs su keleivių, krovinių ar pašto vežimu už atlygį arba nuomos mokestį;
   (3)   funkcinė sistema– sistemų, procedūrų ir žmogiškųjų išteklių derinys tam tikrai OEV srities funkcijai atlikti;
   (4)   bendroji aviacija– bet koks prie specialiųjų aviacijos darbų ar komercinio oro susisiekimo nepriskiriamas civilinio orlaivio naudojimas;
   (5)   nacionalinė priežiūros institucija– valstybės narės paskirta (-os) arba sukurta (-os) įstaiga arba įstaigos, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 4 straipsnio 1 dalį yra tos valstybės narės nacionalinės priežiūros institucijos;
   (6)   pavojus– sąlyga, įvykis arba aplinkybė, dėl kurių gali įvykti avarija;
   (7)   organizacija– subjektas, teikiantis oro navigacijos paslaugas;
   (8)   techninių paslaugų organizacija– organizacija, atsakinga už oro eismo, ryšių, navigacijos ar priežiūros paslaugoms teikti reikalingų inžinerinių ir techninių paslaugų teikimą;
   (9)   rizika– galimų žalingų padarinių bendros tikimybės arba dažnumo ir tų padarinių sunkumo derinys;
   (10)   saugos užtikrinimas– visi planiniai ir metodiški veiksmai, būtini tinkamai užtikrinti, kad produktas, paslauga, organizacija ar funkcinė sistema būtų priimtino arba pakankamo saugos lygio;
   (11)   saugos tikslas– teiginys, kuriuo kokybiškai arba kiekybiškai apibrėžiamas didžiausias galimo pavojaus dažnumas arba tikimybė;
   (12)   saugos reikalavimas– pagal rizikos mažinimo strategiją nustatyta rizikos mažinimo priemonė, kuria pasiekiamas tam tikras saugos tikslas, įskaitant organizacinius, veiklos, procedūrinius, funkcinius, rezultatų ir sąveikos reikalavimus arba aplinkos savybes;
   (13)   paslaugos– oro navigacijos paslauga arba tokių paslaugų paketas;
   (14)   visos Europos oro navigacijos paslauga– oro navigacijos paslauga, kuri skirta ir teikiama vartotojams daugumoje valstybių narių ar visose valstybėse narėse ir kuri taip pat gali būti teikiama už teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, oro erdvės ribų;
   (15)   oro navigacijos paslaugų teikėjas– viešasis arba privatus subjektas, teikiantis bendrojo oro eismo ONP, įskaitant organizacijas, kurios yra pateikusios prašymą išduoti tokių paslaugų teikimo pažymėjimą.
   3 straipsnis
   Kompetentinga sertifikavimo institucija
   1.   Šiame reglamente kompetentinga oro navigacijos paslaugų teikėjų sertifikavimo institucija yra:

               a)

               organizacijoms, kurių pagrindinė veiklos vykdymo vieta ir (jei yra) jų registruotoji būstinė yra valstybėje narėje – tos valstybės narės paskirta arba įsteigta nacionalinė priežiūros institucija;

               b)

               organizacijoms, teikiančioms oro navigacijos paslaugas teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, oro erdvėje, kurių pagrindinė veiklos vykdymo vieta ir (jei yra) jų registruotoji būstinė yra už teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, ribų – agentūra;

               c)

               organizacijoms, teikiančioms visos Europos oro navigacijos paslaugas teritorijos, kurioje taikoma Sutartis, oro erdvėje – agentūra.

         2.   Kompetentinga saugos priežiūros institucija – institucija, nustatoma pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1034/2011 (11) 3 straipsnį.
   4 straipsnis
   Pažymėjimų išdavimas
   1.   Kad gautų oro navigacijos paslaugų teikėjo pažymėjimą, nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 5 dalies, organizacijos laikosi šių reikalavimų:

               a)

               šio reglamento I priede nustatytų bendrųjų oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimų;

               b)

               II–V prieduose nustatytų papildomų specialiųjų reikalavimų, atsižvelgiant į jų teikiamų paslaugų pobūdį.

         2.   Kompetentinga institucija, prieš išduodama teikėjo pažymėjimą, patikrina, ar organizacija atitinka bendruosius reikalavimus.
   3.   Organizacija turi atitikti bendruosius reikalavimus ne vėliau kaip pažymėjimo išdavimo pagal nurodytus straipsnius dieną:

               a)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnį;

               b)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 8b straipsnio 2 dalį ir 22a straipsnio b bei c punktus.

         5 straipsnis
   Leidžiančios nukrypti nuostatos
   1.   Nukrypstant nuo 4 straipsnio 1 dalies, tam tikri oro navigacijos paslaugų teikėjai gali nuspręsti nesinaudoti galimybe teikti tarpvalstybines paslaugas ir atsisakyti teisės į abipusį pripažinimą bendrame Europos danguje.
   Tuo atveju jie gali prašyti išduoti pažymėjimą, galiojantį tik oro erdvėje, už kurią atsakinga tam tikra valstybė narė, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 2 dalyje.
   2.   1 dalyje nurodytą prašymą gali pateikti oro eismo paslaugų teikėjas, teikiantis arba planuojantis teikti tik vienos arba kelių iš toliau išvardytų kategorijų paslaugas:

               a)

               specialiųjų aviacijos darbų;

               b)

               bendrosios aviacijos;

               c)

               komercinio oro susisiekimo naudojant orlaivius, kurių maksimali kilimo masė yra mažesnė kaip 10 tonų arba kuriuose yra ne daugiau kaip 20 keleivių vietų;

               d)

               komercinio oro susisiekimo neviršijant 10 000 orlaivių judėjimo operacijų per metus, nepriklausomai nuo maksimalios kilimo masės ar keleivių vietų skaičiaus; orlaivių judėjimo operacijų skaičius apskaičiuojamas sudedant kilimus ir tūpimus ir išvedant trijų paskutiniųjų metų vidurkį.

         Jei oro navigacijos paslaugų teikėjas nėra oro eismo paslaugų teikėjas, minėtą prašymą jis gali pateikti tik jei jo bendra metinė teikiamų arba planuojamų teikti paslaugų apyvarta yra ne didesnė kaip 1 000 000 EUR.
   Jei oro navigacijos paslaugų teikėjas dėl objektyvių praktinių priežasčių negali pateikti įrodymų, kad jis atitinka šiuos tinkamumo reikalavimus, kompetentinga institucija gali priimti analogiškus duomenis arba prognozes, susijusius su pirmoje ir antroje pastraipose nustatytomis ribomis.
   Oro navigacijos paslaugų teikėjas kompetentingai institucijai tokį prašymą pateikia kartu su tinkamais įrodymais, kad jis atitinka tinkamumo kriterijus.
   3.   Kompetentinga institucija 1 dalies tinkamumo reikalavimus atitinkantiems pareiškėjams gali taikyti konkrečias leidžiančias nukrypti nuostatas atsižvelgdama į tai, kiek jie savo veikla prisideda prie oro erdvės, už kurią atsakinga valstybė narė, oro eismo valdymo.
   Tokios leidžiančios nukrypti nuostatos gali būti susijusios tik su I priede išdėstytais reikalavimais.
   Netaikoma nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo šių reikalavimų:

               a)

               reikalavimų dėl techninės ir veiklos vykdymo kompetencijos ir gebėjimų (1 dalis);

               b)

               reikalavimų dėl saugos valdymo (3.1 dalis);

               c)

               reikalavimų dėl žmogiškųjų išteklių (5 dalis);

               d)

               reikalavimų dėl atviro ir skaidraus oro navigacijos paslaugų teikimo (8.1 dalis).

         4.   Be 3 dalyje numatytų leidžiančių nukrypti nuostatų, kompetentinga institucija gali taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas pareiškėjams, kurie teikia aerodromo skrydžių informacijos paslaugas, reguliariai naudodamiesi ne daugiau kaip viena aerodromo darbo vieta. Jas taikydama ji proporcingai atsižvelgia į tai, kiek pareiškėjai savo veikla prisideda prie oro erdvės, už kurią atsakinga valstybė narė, oro eismo valdymo.
   Tokios leidžiančios nukrypti nuostatos gali būti susijusios tik su šiais II priedo 3 dalies reikalavimais:

               a)

               saugos valdymo atsakomybės bei išorės teikėjų paslaugų ir išteklių (3.1.2 dalies b ir e punktai);

               b)

               saugos patikrinimų (3.1.3 dalies a punktas);

               c)

               saugos reikalavimais – su pakeitimais susijusios rizikos vertinimas ir mažinimas (3.2 dalis).

         5.   III, IV ir V prieduose nustatytiems reikalavimams leidžiančios nukrypti nuostatos netaikomos.
   6.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 II priedą kompetentinga institucija:

               a)

               pažymėjimo galiojimo sąlygose nustato leidžiančių nukrypti nuostatų pobūdį ir apimtį, nurodydama jų teisinį pagrindą;

               b)

               nustato pažymėjimo galiojimo terminą, kai tai reikalinga priežiūros tikslais;

               c)

               stebi, ar oro navigacijos paslaugų teikėjai ir toliau atitinka leidžiančių nukrypti nuostatų taikymo sąlygas.

         6 straipsnis
   Atitikties įrodymas
   1.   Organizacijos, kompetentingai institucijai paprašius, pateikia visus reikiamus įrodymus, kad jos atitinka taikomus bendruosius reikalavimus. Organizacijos gali naudotis visais esamais duomenimis.
   2.   Sertifikuota organizacija informuoja kompetentingą instituciją apie numatomus oro navigacijos paslaugų teikimo pakeitimus, kurie gali daryti poveikį taikomų bendrųjų reikalavimų arba pažymėjimo galiojimo sąlygų laikymuisi.
   3.   Jei sertifikuota organizacija nebeatitinka taikomų bendrųjų reikalavimų arba, kai taikoma, pažymėjimo galiojimo sąlygų, kompetentinga institucija per vieną mėnesį nuo neatitikties fakto nustatymo dienos pareikalauja, kad organizacija imtųsi taisomųjų veiksmų.
   Apie tokį sprendimą nedelsiant pranešama atitinkamai organizacijai.
   Kompetentinga institucija patikrina, ar taisomieji veiksmai buvo įgyvendinti prieš pranešdama atitinkamai organizacijai apie patvirtinimą.
   Jei, kompetentingos institucijos nuomone, per sutartą su organizacija laikotarpį taisomieji veiksmai nebuvo tinkamai įgyvendinti, ji imasi vykdymo priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 216/2008 10 straipsnį, 22a straipsnio d punktą, 25 ir 68 straipsnius, kartu atsižvelgdama į tai, kad būtina užtikrinti oro navigacijos paslaugų tęstinumą.
   7 straipsnis
   Reikalavimų laikymosi stebėjimo sąlygų sudarymas
   Organizacijos sudaro sąlygas, kad kompetentinga institucija ar jos vardu veikianti kompetentinga organizacija galėtų atlikti patikrinimus ir apžiūras, įskaitant apsilankymus vietoje ir apsilankymus be išankstinio įspėjimo.
   Įgalioti asmenys turi įgaliojimus atlikti šiuos veiksmus:

               a)

               tikrinti atitinkamus įrašus, duomenis, procedūras ir bet kokią su oro navigacijos paslaugų teikimu susijusią medžiagą;

               b)

               daryti tokių įrašų, duomenų, procedūrų ir kitos medžiagos kopijas ar išrašus;

               c)

               paprašyti žodinio paaiškinimo vietoje;

               d)

               įeiti į atitinkamas patalpas, teritorijas ar patekti į transporto priemones.

         Tokius patikrinimus ir apžiūras kompetentinga institucija ar jos vardu veikianti kompetentinga organizacija vykdo laikydamosi valstybės narės, kurioje tie patikrinimai ir apžiūros vykdomi, teisės aktų nuostatų.
   8 straipsnis
   Nuolatinis reikalavimų laikymasis
   Kompetentinga institucija, remdamasi turimais įrodymais, kasmet tikrina, ar jos sertifikuotos organizacijos ir toliau atitinka reikalavimus.
   Tuo tikslu kompetentinga institucija nustato ir kasmet atnaujina orientacinę visų savo sertifikuotų teikėjų tikrinimo programą, kurią sudarant remiamasi rizikos, susijusios su įvairia teikiamų oro navigacijos paslaugų veikla, vertinimu. Prieš nustatydama tokią programą ji konsultuojasi su susijusia organizacija ir prireikus su bet kuria kita susijusia kompetentinga institucija.
   Programoje nurodomi numatyti patikrinimų skirtingose vietose vykdymo intervalai.
   9 straipsnis
   Saugos reikalavimai inžinieriams ir techniniams darbuotojams
   Dėl oro eismo, ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikimo kompetentinga institucija ar bet kuri kita valstybės narės paskirta institucija:

               a)

               išleidžia saugos taisykles inžinieriams ir techniniams darbuotojams, kurie vykdo su sauga susijusias veiklos užduotis;

               b)

               užtikrina pakankamą ir tinkamą bet kurios techninių paslaugų organizacijos paskirtų vykdyti su sauga susijusias veiklos užduotis inžinierių ir techninių darbuotojų priežiūrą;

               c)

               pagrįstai ir atlikusi deramą tyrimą imasi tinkamų veiksmų dėl techninių paslaugų organizacijos ir (arba) jos techninių darbuotojų bei inžinierių, jei jie neatitinka II priedo 3.3 dalies reikalavimų;

               d)

               tikrina, ar naudojami tinkami metodai siekiant užtikrinti, kad su sauga susijusias veiklos užduotis atliekančios trečiosios šalys atitiktų II priedo 3.3 dalies reikalavimus.

         10 straipsnis
   Tarpusavio vertinimo procedūra
   1.   Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija ir agentūra gali organizuoti nacionalinių priežiūros institucijų tarpusavio vertinimą, kaip numatyta 2–6 dalyse.
   2.   Tarpusavio vertinimą atlieka nacionalinių ekspertų grupė ir, kai tinkama, agentūros stebėtojai.
   Grupė sudaroma iš bent trijų skirtingų valstybių narių ir agentūros ekspertų.
   Ekspertai nedalyvauja atliekant tarpusavio vertinimą toje valstybėje narėje, kurioje jie dirba.
   Komisija sudaro ir tvarko valstybių narių paskirtų nacionalinių ekspertų sąrašą užtikrindama, kad bendra į jį įtrauktų ekspertų kvalifikacija apimtų visus Reglamento (EB) Nr. 550/2004 6 straipsnyje išvardytų bendrųjų reikalavimų aspektus.
   3.   Ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki tarpusavio vertinimo Komisija informuoja valstybę narę ir nacionalinę priežiūros instituciją, kuri bus vertinama, apie numatomą tarpusavio vertinimo datą ir jame dalyvaujančius ekspertus.
   Valstybė narė, kurios nacionalinė priežiūros institucija bus vertinama, patvirtina ekspertų komandą prieš jai pradedant vertinimą.
   4.   Po vertinimo ekspertų komanda, vadovaudamasi bendru sutarimu, per tris mėnesius nuo vertinimo dienos parengia ataskaitą, kurioje gali būti pateikiamos rekomendacijos.
   Komisija surengia agentūros, ekspertų ir nacionalinės priežiūros institucijos susitikimą tai ataskaitai aptarti.
   5.   Komisija persiunčia ataskaitą atitinkamai valstybei narei.
   Valstybė narė per tris mėnesius nuo ataskaitos gavimo dienos gali pateikti savo pastabas.
   Prireikus pastabose gali būti nurodyta, kokių priemonių valstybė narė ėmėsi arba ketina imtis per nustatytą terminą reaguodama į ataskaitą.
   Jei su atitinkama valstybe nare nesusitariama kitaip, ataskaita ir tolesni veiksmai neskelbiami.
   6.   Komisija kasmet per Bendro dangaus komitetą supažindina valstybes nares su pagrindinėmis šių ataskaitų išvadomis.
   11 straipsnis
   Pereinamojo laikotarpio nuostatos
   1.   Jei šio reglamento įsigaliojimo dieną oro navigacijos paslaugų teikėjas turi pagal Reglamentą (EB) Nr. 2096/2005 išduotą sertifikatą, laikoma, kad tas sertifikatas atitinka pagal šį reglamentą išduodamą pažymėjimą.
   2.   Pareiškėjams, kurie pateikė prašymą gauti oro navigacijos paslaugų teikėjo pažymėjimą (sertifikatą) iki šio reglamento įsigaliojimo dienos ir kuriems pažymėjimas dar neišduotas tą dieną, jis išduodamas tik tada, kai jie įrodo, kad laikosi šio reglamento nuostatų.
   3.   Jei organizacija, kurios kompetentinga institucija pagal 3 straipsnį yra agentūra, iki šio reglamento įsigaliojimo dienos valstybės narės nacionalinei priežiūros institucijai pateikė prašymą išduoti pažymėjimą (sertifikatą), nacionalinė priežiūros institucija, koordinuodama veiksmus su agentūra, užbaigia sertifikavimo procedūrą ir, išdavusi pažymėjimą, perduoda bylą agentūrai.
   12 straipsnis
   Panaikinimas
   Reglamentas (EB) Nr. 2096/2005 panaikinamas.
   13 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 482/2008 pakeitimai
   Reglamentas (EB) Nr. 482/2008 iš dalies keičiamas taip:

               1.

               4 straipsnio 5 punkte nuoroda „Reglamento (EB) Nr. 2096/2005“ pakeičiama nuoroda „Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1035/2011 (12);

               2.

               6 straipsnis išbraukiamas;

               3.

               I priedo 1 ir 2 dalyse nuorodos „Reglamento (EB) Nr. 2096/2005“ pakeičiamos nuorodomis „Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1035/2011“.

         14 straipsnis
   Reglamento (ES) Nr. 691/2010 pakeitimai
   Reglamento (ES) Nr. 691/2010 25 straipsnis išbraukiamas.
   15 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 17 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 96, 2004 3 31, p. 10.

      (2)  OL L 79, 2008 3 19, p. 1.

      (3)  OL L 96, 2004 3 31, p. 1.

      (4)  OL L 335, 2005 12 21, p. 13.

      (5)  OL L 295, 2010 11 12, p. 35.

      (6)  OL L 167, 2003 7 4, p. 23.

      (7)  OL L 96, 2004 3 31, p. 20.

      (8)  OL L 185, 2011 7 15, p. 1.

      (9)  OL L 141, 2008 5 31, p. 5.

      (10)  OL L 201, 2010 8 3, p. 1.

      (11)  Žr. šio Oficialiojo leidinio 15 psl.

      (12)  OL L 271, 2011 10 18, p. 23“

      I PRIEDAS

         Bendrieji oro navigacijos paslaugų teikimo reikalavimai

      1.   TECHNINĖ IR VEIKLOS KOMPETENCIJA IR GEBĖJIMAI
      Oro navigacijos paslaugų teikėjai gali teikti paslaugas saugiai, veiksmingai, nenutrūkstamai, nuosekliai ir proporcingai bendrai paklausai konkrečioje oro erdvėje. Tuo tikslu jie palaiko tinkamą techninio ir veiklos pajėgumo ir kvalifikacijos lygį.
      2.   ORGANIZACIJOS STRUKTŪRA IR VALDYMAS
      2.1.   Organizacijos struktūra

      Oro navigacijos paslaugų teikėjai įkuria ir valdo savo organizaciją pagal tokią struktūrą, kuri padėtų saugiai, veiksmingai ir nenutrūkstamai teikti oro navigacijos paslaugas.
      Organizacijos struktūroje apibrėžiama:

                  a)

                  įvairias pareigas eiti paskirtų darbuotojų, visų pirma vadovaujančio personalo, atliekančio su sauga, kokybe, saugumu, finansais ir žmogiškaisiais ištekliais susijusias funkcijas, įgaliojimai, pareigos ir atsakomybė;

                  b)

                  skirtingų organizacijos dalių ir procesų sąsajos ir pavaldumas.

            2.2.   Organizacijos valdymas

      2.2.1.   Verslo planas

      Oro navigacijos paslaugų teikėjai parengia verslo planą ne trumpesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. Verslo plane numatoma:

                  a)

                  bendrieji oro navigacijos paslaugų teikėjo siekiai ir tikslai ir jų įgyvendinimo strategija, suderinta su oro navigacijos paslaugų teikėjo ilgalaikiais tikslais ir atitinkamais Sąjungos reikalavimais dėl infrastruktūros ar kitos technologijos plėtros;

                  b)

                  jei taikoma – tinkami saugos, pajėgumo, aplinkosaugos ir ekonominio efektyvumo sričių veiklos rezultatų tikslai.

            Informacija, nurodyta a ir b punktuose, atitinka Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnyje nurodytą nacionalinį arba funkcinio oro erdvės bloko veiklos rezultatų planą, o saugos duomenys – valstybės saugos programą, nurodytą Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 11 priedo standarto 2.27.1 2009 m. liepos 20 d. pakeitime 47B.
      Oro navigacijos paslaugų teikėjai pateikia pagrindinių investavimo projektų įgyvendinimo saugos ir verslo argumentus, prireikus nurodydami numatomą poveikį atitinkamiems b punkte nurodytiems veiklos rezultatų tikslams ir investicijas, kurios būtinos taikant teisinius reikalavimus, susijusius su Bendro Europos dangaus oro eismo vadybos mokslinių tyrimų programoje (SESAR) įgyvendinimu.
      2.2.2.   Metinis planas

      Oro navigacijos paslaugų teikėjai kasmet parengia kitų metų planą – jame išsamiai aprašo verslo plano ypatybes ir visus jo pakeitimus.
      Metiniame plane numatomos šios su paslaugų kokybe ir lygiu, pavyzdžiui, numatomu pajėgumu, sauga, aplinkosauga ir ekonominiu efektyvumu, susijusios nuostatos:

                  a)

                  informacija apie naujos infrastruktūros diegimą ir kitus pokyčius ir paaiškinimas, kaip jie padės pagerinti oro navigacijos paslaugų teikėjo veiklos rezultatus, įskaitant paslaugų lygį ir kokybę;

                  b)

                  veiklos rezultatų rodikliai, atitinkantys Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnyje nurodytą nacionalinį arba funkcinių oro erdvės blokų veiklos rezultatų planą, pagal kurį galima pagrįstai įvertinti veiklos rezultatų lygį ir paslaugų kokybę;

                  c)

                  informacija apie oro navigacijos paslaugų teikėjo saugos plane nustatytos saugos rizikos mažinimo priemones, įskaitant saugos rizikos stebėjimo rodiklius ir prireikus rizikos mažinimo priemonėms numatomas išlaidas;

                  d)

                  numatoma oro navigacijos paslaugų teikėjo trumpalaikė finansinė padėtis ir bet kokie verslo plano pakeitimai ar poveikis jam.

            2.2.3.   Planų veiklos rodiklių dalis

      Kompetentingos institucijos pagal nacionalinės teisės aktus nustatytomis sąlygomis oro navigacijos paslaugų teikėjas, gavęs atitinkamą prašymą, Komisijai pateikia verslo plano ir metinio plano veiklos rodiklių dalies turinį.
      3.   SAUGOS IR KOKYBĖS VALDYMAS
      3.1.   Saugos valdymas

      Oro navigacijos paslaugų teikėjai valdo visų jų teikiamų paslaugų saugą. Tuo tikslu jie nustato oficialius ryšius su visomis suinteresuotomis šalimis, galinčiomis turėti įtakos paslaugų saugai.
      Oro navigacijos paslaugų teikėjai nustato saugos valdymo procedūras, taikomas įdiegiant naujas ar keičiant esamas funkcines sistemas.
      3.2.   Kokybės valdymo sistema

      Oro navigacijos paslaugų teikėjai naudoja visas jų teikiamas oro navigacijos paslaugas apimančią kokybės valdymo sistemą pagal toliau išdėstytus principus.
      Kokybės valdymo sistemoje numatomi šie dalykai:

                  a)

                  apibrėžiama kokybės politika siekiant kuo geriau patenkinti įvairių naudotojų poreikius;

                  b)

                  parengiama kokybės užtikrinimo programa, numatant patikrinimo tvarką tam, kad visa veikla būtų vykdoma laikantis taikomų reikalavimų, standartų ir procedūrų;

                  c)

                  pateikiami kokybės valdymo sistemos veikimo įrodymai, t. y. vadovai ir kontrolės dokumentai;

                  d)

                  paskiriami administracijos atstovai stebėti, kaip laikomasi saugią ir veiksmingą darbo tvarką užtikrinančių procedūrų ir ar šios procedūros tinkamos;

                  e)

                  atliekamos kokybės valdymo sistemos peržiūros ir prireikus imamasi taisomųjų veiksmų.

            Tinkamai akredituotos organizacijos išduotas teikėjo teikiamų oro navigacijos paslaugų EN ISO 9001 sertifikatas yra pakankamas įrodymas, kad teikėjas laikosi reikalavimų. Jei kompetentinga institucija prašo, oro navigacijos paslaugų teikėjas sutinka jai atskleisti su sertifikavimu susijusius dokumentus.
      Oro navigacijos paslaugų teikėjai į valdymo sistemą gali integruoti saugos, saugumo ir kokybės valdymo sistemas.
      3.3.   Veiklos vykdymo vadovai

      Oro navigacijos paslaugų teikėjai parengia ir atnaujina su jų paslaugų teikimu susijusius veiklos vykdymo vadovus, kuriais naudojasi ir vadovaujasi veiklą vykdantys darbuotojai.
      Jie užtikrina, kad:

                  a)

                  veiklos vykdymo vadovuose būtų nurodymai ir informacija, reikalingi veiklą vykdantiems darbuotojams, kad jie galėtų atlikti savo darbą;

                  b)

                  atitinkamiems darbuotojams būtų prieinamos reikiamos veiklos vykdymo vadovų dalys;

                  c)

                  veiklą vykdantys darbuotojai būtų nedelsiant informuojami apie su jų darbu susijusius veiklos vykdymo vadovų pakeitimus ir jų įsigaliojimą.

            4.   SAUGUMAS
      Oro navigacijos paslaugų teikėjai sukuria saugumo valdymo sistemą, kad užtikrintų:

                  a)

                  savo įrenginių ir personalo saugumą siekiant neleisti neteisėtai įsikišti į oro navigacijos paslaugų teikimą;

                  b)

                  gaunamų arba sukuriamų ar kitaip naudojamų veiklos duomenų saugumą taip, kad jie būtų prieinami tik atitinkamai įgaliotiems asmenims.

            Saugumo valdymo sistemoje apibrėžiama:

                  a)

                  procedūros, susijusios su saugumo rizikos vertinimu ir mažinimu, saugumo stebėjimu ir gerinimu, saugumo patikrinimais ir patirties sklaida;

                  b)

                  priemonės, skirtos aptikti saugumo pažeidimus ir atitinkamais saugumo signalais įspėti personalą;

                  c)

                  saugumo pažeidimų poveikio ribojimo priemonės ir nustatomi taisomieji veiksmai ir poveikio mažinimo procedūros siekiant išvengti pažeidimų pasikartojimo.

            Prireikus oro navigacijos paslaugų teikėjai užtikrina savo personalo patikimumo kontrolę ir, siekdami užtikrinti savo infrastruktūros, personalo ir duomenų saugumą, koordinuoja šią veiklą su atitinkamomis civilinėmis ir karinėmis institucijomis.
      Saugos, kokybės ir saugumo valdymo sistemos gali būti sukurtos ir naudojamos kaip integruota valdymo sistema.
      5.   ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI
      Oro navigacijos paslaugų teikėjai įdarbina tinkamos kvalifikacijos darbuotojus, kad užtikrintų saugų, veiksmingą, nenutrūkstamą ir nuoseklų oro navigacijos paslaugų teikimą. Tuo tikslu jie sukuria personalo įdarbinimo ir mokymo strategiją.
      6.   FINANSINĖS PADĖTIES TVIRTUMAS
      6.1.   Ekonominis ir finansinis pajėgumas

      Oro navigacijos paslaugų teikėjai yra pajėgūs vykdyti savo finansinius įsipareigojimus, tokius kaip fiksuotos ir kintamosios veiklos išlaidos ar išlaidos kapitalo investicijoms. Jie taiko tinkamą išlaidų apskaitos sistemą. Jie įrodo savo finansinį pajėgumą parengdami 2.2.2 dalyje paminėtą metinį planą ir atitinkamai pagal įmonės teisinį statusą vedamoje balanso ir buhalterinėje apskaitoje.
      6.2.   Finansinis auditas

      Pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 12 straipsnio 2 dalį oro navigacijos paslaugų teikėjai įrodo, kad yra reguliariai atliekamas nepriklausomas jų veiklos auditas.
      7.   ATSAKOMYBĖ IR DRAUDIMAS
      Oro navigacijos paslaugų teikėjai sudaro draudimo susitarimus, kurių taikymo sritis apima jų atsakomybę, nustatytą pagal taikomus teisės aktus.
      Draudimo metodas atitinka galimus nuostolius ir žalą, atsižvelgiant į organizacijos teisinį statusą ir į jai prieinamą komercinio draudimo lygį.
      Jei oro navigacijos paslaugų teikėjas naudojasi kito oro navigacijos paslaugų teikėjo paslaugomis, jis užtikrina, kad draudimo susitarimų taikymo sritis apimtų jų pasiskirstytą atsakomybę.
      8.   PASLAUGŲ KOKYBĖ
      8.1.   Atviras ir skaidrus oro navigacijos paslaugų teikimas

      Oro navigacijos paslaugų teikėjai teikia oro navigacijos paslaugas atvirai ir skaidriai. Jie paskelbia prieigos prie savo paslaugų sąlygas ir nustato oficialų konsultavimosi (individualaus arba kolektyvinio) bent kartą per metus su oro navigacijos paslaugų vartotojais procesą.
      Pagal taikomus Sąjungos teisės aktus, oro navigacijos paslaugų teikėjas vartotojo arba vartotojų klasės nediskriminuoja nei tautybės, nei tapatybės atžvilgiu.
      8.2.   Nenumatytų atvejų planai

      Oro navigacijos paslaugų teikėjai visoms jų teikiamoms oro navigacijos paslaugoms nustato nenumatytų atvejų planus, taikomus tais atvejais, kai dėl nenumatytų įvykių veikla labai prastėja arba nutrūksta.
      9.   ATASKAITŲ TEIKIMO REIKALAVIMAI
      Oro navigacijos paslaugų teikėjai atitinkamai kompetentingai institucijai gali pateikti metinę savo veiklos ataskaitą.
      Šioje ataskaitoje, nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 550/2004 12 straipsnio, pateikiami finansiniai rezultatai, veiklos rezultatai ir bet kuri kita reikšminga veikla ir pokyčiai, visų pirma saugos srityje.
      Toje metinėje ataskaitoje pateikiami bent šie dalykai:

                  a)

                  suteiktų oro navigacijos paslaugų veiklos rezultatų lygio įvertinimas;

                  b)

                  oro navigacijos paslaugų teikėjo veiklos rezultatai, palyginti su 2.2.1 dalyje nurodytame verslo plane numatytais veiklos rezultatų tikslais, sugretinant faktinius rezultatus su metiniu planu pagal metiniame plane nustatytus veiklos rodiklius;

                  c)

                  pateikiamas paaiškinimas, kodėl esama skirtumų, palyginti su tikslais, ir nurodomos priemonės trūkumams ištaisyti per Reglamento (EB) Nr. 549/2004 11 straipsnyje nurodytą laikotarpį;

                  d)

                  veiklos vykdymo ir infrastruktūros pokyčiai;

                  e)

                  finansiniai rezultatai, jei jie neskelbiami atskirai kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 12 straipsnio 1 dalyje;

                  f)

                  informacija apie oficialias konsultacijas su paslaugų vartotojais;

                  g)

                  informacija apie žmogiškųjų išteklių politiką.

            Metinės ataskaitos turinį oro navigacijos paslaugų teikėjas Komisijai ir agentūrai pateikia gavęs atitinkamą prašymą ir paskelbia viešai kompetentingos institucijos pagal nacionalinius teisės aktus nustatytomis sąlygomis.

      II PRIEDAS

         Specialieji oro eismo paslaugų teikimo reikalavimai

      1.   NUOSAVYBĖ
      Oro eismo paslaugų teikėjas Reglamento (EB) Nr. 550/2004 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą kompetentingą instituciją informuoja apie:

                  a)

                  savo teisinį statusą, nuosavybės struktūrą ir visus susitarimus, turinčius didelį poveikį jo turto valdymui;

                  b)

                  visus ryšius su oro navigacijos paslaugų neteikiančiomis organizacijomis, įskaitant tiesiogiai arba per susijusias įmones vykdomą komercinę veiklą, iš kurios gaunama daugiau kaip 1 % jų numatomų pajamų; Be to, informuojama apie kiekvieną akcininko, turinčio 10 % arba daugiau visų akcijų, pasikeitimą.

            Oro eismo paslaugų teikėjas imasi visų reikiamų priemonių, kad išvengtų bet kokio interesų konflikto, kuris galėtų jam sutrukdyti nešališkai ir objektyviai teikti paslaugas.
      2.   ATVIRAS IR SKAIDRUS PASLAUGŲ TEIKIMAS
      Be I priedo 8.1 dalies nuostatos, jei valstybė narė nusprendžia, kad tam tikros oro eismo paslaugos turi būti teikiamos konkurencijos sąlygomis, pagal taikomą nacionalinę ir Sąjungos teisę ji gali imtis visų reikiamų priemonių siekdama užtikrinti, kad šių konkrečių oro eismo paslaugų teikėjų veikla tiesiogiai ar netiesiogiai nesutrukdytų, neapribotų ir neiškreiptų konkurencijos ir kad nebūtų piktnaudžiaujama dominuojančia padėtimi.
      3.   PASLAUGŲ SAUGA
      3.1.   Saugos valdymo sistema (SVS)

      3.1.1.   Bendrieji saugos reikalavimai

      Oro eismo paslaugų teikėjai taiko saugos valdymo sistemą (SVS), kuri yra neatsiejama paslaugų valdymo dalis ir kuri:

                  a)

                  užtikrina, kad įgyvendindami teikiamų paslaugų saugos įsipareigojimus, paslaugų teikėjai sistemingai spręstų saugos klausimus vadovaudamiesi taisyklių laikymosi, aiškumo ir aktyvumo principais; apima visas jų teikiamas paslaugas ir papildomus susitarimus, kurių vykdymą jie kontroliuoja; yra grindžiama saugos strategija, kurioje nustatomi pagrindiniai organizacijos saugos valdymo principai (saugos valdymas);

                  b)

                  užtikrina, kad kiekvienas asmuo, susijęs su teikiamų oro eismo paslaugų sauga, būtų asmeniškai atsakingas už saugą dėl savo veiksmų, vadovai – už savo padalinio ar skyriaus saugos rezultatus, o vyriausia paslaugų teikėjo vadovybė – bendrai atsakinga už saugą (atsakomybė už saugą);

                  c)

                  užtikrina, kad patenkinamas oro eismo paslaugų saugos lygis būtų laikomas svarbiausiu prioritetu (saugos prioritetas);

                  d)

                  užtikrina, kad teikiant oro eismo paslaugas pagrindinis saugos tikslas būtų, kiek pagrįsta ir praktiškai įmanoma, sumažinti orlaivių avarijų riziką (saugos tikslas).

            3.1.2.   Saugos įgyvendinimo reikalavimai

      Saugos valdymo sistemoje oro eismo paslaugų teikėjai:

                  a)

                  užtikrina, kad personalas ne tik turėtų reikiamas licencijas ir atitiktų sveikatos būklės reikalavimus, bet ir būtų tinkamai parengtas ir kvalifikuotas atlikti paskirtą darbą (kvalifikacija);

                  b)

                  užtikrina, kad saugos valdymo funkcija būtų priskiriama organizacijos atsakomybei plėtoti ir palaikyti SVS; užtikrina, kad ši atsakomybė būtų nepriklausoma nuo tiesioginės vadovybės ir tiesiogiai atskaitinga aukščiausiu organizacijos lygiu. Tačiau mažose organizacijose, kuriose atsakomybės sritys taip susijusios, kad šiuo požiūriu nepriklausomybė gali būti nepakankama, saugos užtikrinimo sistema turi būti papildyta nepriklausomomis priemonėmis ir užtikrinti, kad aukščiausia paslaugų teikėjo organizacijos vadovybė aktyviai dalyvautų užtikrinant saugos valdymą (atsakomybė už saugos valdymą);

                  c)

                  užtikrina, kad, kai įmanoma, būtų nustatomi ir visose veikiančiose sistemose palaikomi kiekybiniai saugos lygiai (kiekybiniai saugos lygiai);

                  d)

                  užtikrina, kad SVS būtų sistemingai dokumentuojama taip, kad būtų užtikrinta aiški sąsaja su organizacijos saugos politika (SVS dokumentavimas);

                  e)

                  užtikrina, kad išorės teikėjų teikiamų paslaugų ir išteklių sauga būtų tinkama atsižvelgiant į jų svarbą oro eismo paslaugų teikimo saugai (išorės teikėjų paslaugos ir ištekliai);

                  f)

                  užtikrina, kad rizikos vertinimas ir sumažinimas būtų vykdomi taip, kad būtų skiriamas deramas dėmesys visiems OEV paslaugų teikimo aspektams (rizikos vertinimas ir mažinimas). OEV funkcinės sistemos pakeitimų atžvilgiu taikoma 3.2 dalis;

                  g)

                  užtikrina, kad su veiklos vykdymu susiję arba techniniai OEV įvykiai, laikomi reikšmingais saugos atžvilgiu, būtų nedelsiant ištiriami ir būtų imamasi būtinų taisomųjų veiksmų (pavojingi įvykiai). Paslaugų teikėjai taip pat įrodo, kad pagal nacionalinės ir Sąjungos teisės aktus įgyvendino reikalavimus dėl pranešimo apie pavojingus įvykius ir jų vertinimo.

            3.1.3.   Saugos užtikrinimo reikalavimai

      Saugos valdymo sistemoje oro eismo paslaugų teikėjai užtikrina, kad:

                  a)

                  reguliariai būtų atliekami saugos patikrinimai siekiant prireikus rekomenduoti patobulinimus, suteikti už atitinkamų sričių saugą atsakingiems vadovams pasitikėjimo dėl jų srities saugos ir patvirtinti, kad laikomasi atitinkamų SVS dalių reikalavimų (saugos patikrinimai);

                  b)

                  būtų taikomi metodai, suteikiantys galimybę aptikti funkcinių sistemų ar su veiklos vykdymu susijusius pokyčius, iš kurių būtų galima spręsti, kad kurio nors elemento sauga mažėja ir tam tikru momentu jis gali nebeatitikti saugos standartų, ir imtis taisomųjų veiksmų (saugos stebėsena);

                  c)

                  visą SVS naudojimo laiką daromi saugos įrašai, kuriais remiantis suteikiama pasitikėjimo dėl saugos visiems susijusiems su teikiamomis paslaugomis, atsakingiems už jas ir nuo jų priklausomiems asmenims, taip pat kompetentingai institucijai (saugos įrašai).

            3.1.4.   Saugos skatinimo reikalavimai

      Saugos valdymo sistemoje oro eismo paslaugų teikėjai užtikrina, kad:

                  a)

                  visi darbuotojai būtų informuoti apie galimus pavojus saugai, susijusius su jų darbu (informavimas apie saugą);

                  b)

                  organizacijoje būtų vykdoma patirties, įgytos tiriant pavojingus įvykius ir atliekant kitą su sauga susijusią veiklą, sklaida, t. y. atitinkama informacija pateikiama organizacijos vadovams ir veiklą vykdančiam personalui (patirties sklaida);

                  c)

                  visi darbuotojai būtų aktyviai skatinami siūlyti, kaip išvengti žinomų pavojų, ir prireikus būtų imamasi priemonių saugai pagerinti (saugos tobulinimas).

            3.2.   Saugos reikalavimai – su pakeitimais susijusios rizikos vertinimas ir mažinimas

      3.2.1.   1 dalis

      Saugos valdymo sistemoje oro eismo paslaugų teikėjai užtikrina, kad, atliekant bet kurios jų atsakomybės sričiai priklausančios OEV funkcinės sistemos dalies ar ją papildančių susitarimų pakeitimus, būtų sistemingai nustatomas dėl jų kylantis pavojus ir vertinama bei mažinama su juo susijusi rizika siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai sprendžiami klausimai, susiję su:

                  a)

                  visu OEV funkcinės sistemos sudedamosios dalies gyvavimo ciklu, įskaitant pirminį planavimą ir apibrėžimą, po įgyvendinimo atliekamus veiksmus, techninę priežiūrą ir naudojimo nutraukimą;

                  b)

                  OEV funkcinės sistemos oro, antžeminiais ir prireikus kosminės erdvės komponentais, bendradarbiaujant su atsakingomis šalimis;

                  c)

                  OEV funkcinės sistemos įranga, darbo tvarka ir žmogiškaisiais ištekliais, šių komponentų sąveika ir nagrinėjamos sudedamosios dalies ir visos likusios OEV funkcinės sistemos sąveika.

            3.2.2.   2 dalis

      Pavojaus nustatymo, rizikos vertinimo ir mažinimo procesai apima:

                  a)

                  nagrinėjamos sudedamosios dalies apimties, ribų ir sąsajų nustatymą, taip pat sudedamosios dalies vykdomų funkcijų ir veiklos srities, kurioje numatoma ją naudoti, nustatymą;

                  b)

                  saugos tikslų, kurie bus taikomi sudedamajai daliai, nustatymą, kurį sudaro:

                              i)

                              su OEV susijusių tikėtinų pavojų ir gedimų nustatymas ir bendro jų poveikio nustatymas;

                              ii)

                              galimo poveikio orlaivių saugai vertinimas, taip pat to poveikio sunkumo vertinimas pagal 4 dalyje išdėstytą sunkumo klasifikavimo sistemą;

                              iii)

                              jų pakankamumo atsižvelgiant į didžiausią tikimybę, kad įvyks pavojus, apskaičiuojamą pagal sunkumo klasę ir didžiausią pavojaus poveikio tikimybę pagal 4 dalį, nustatymas;

                  c)

                  prireikus rizikos mažinimo strategijos sukūrimą, kurioje:

                              i)

                              konkrečiai nurodoma, kokias apsaugos priemones reikia įdiegti siekiant apsisaugoti nuo susijusių su rizika pavojų;

                              ii)

                              prireikus sukuriami saugos reikalavimai, kurie gali būti susiję su nagrinėjamu komponentu, kitomis OEV funkcinės sistemos dalimis ar veiklos vykdymo aplinka;

                              iii)

                              užtikrinama, kad ji būtų įgyvendinama ir veiksminga;

                  d)

                  patvirtinimą, kad įgyvendinti visi nustatyti saugos tikslai ir laikomasi visų saugos reikalavimų:

                              i)

                              prieš įgyvendinant pakeitimą;

                              ii)

                              visais perėjimo prie naudojimo etapais;

                              iii)

                              per visą naudojimo laiką;

                              iv)

                              visais perėjimo prie naudojimo nutraukimo etapais.

            3.2.3.   3 dalis

      Rizikos vertinimo ir mažinimo proceso rezultatai, susijusios priežastys ir faktinė medžiaga, įskaitant pavojų nustatymą, sugretinami ir dokumentuojami taip, kad:

                  a)

                  būtų aiškiai parodyta, kad nagrinėjamas komponentas ir visa OEV funkcinė sistema yra ir bus pakankamai saugūs, nes atitinka nustatytus saugos tikslus ir reikalavimus. Prireikus pridedami išsamūs naudojamų prognozavimo, stebėjimo ar tyrimo metodų aprašymai;

                  b)

                  būtų galima atsekti, kaip su pakeitimo įgyvendinimu susiję saugos reikalavimai yra susiję su numatytu naudojimu ir (arba) funkcijomis.

            3.2.4.   4 dalis

      Pavojaus nustatymas ir jo poveikio sunkumo vertinimas
      Sistemingai atliekamas pavojaus nustatymas. Pavojaus poveikio sunkumas konkrečioje veiklos aplinkoje nustatomas naudojantis toliau pateikiamoje lentelėje nustatyta klasifikacija, o sunkumo klasifikacija grindžiama konkrečiais argumentais dėl labiausiai tikėtino pavojaus poveikio blogiausiu atveju.

                  Sunkumo klasė

                  Poveikis veiklai

                  1
                  (sunkiausias poveikis)

                  Avarija, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 996/2010 2 straipsnyje (1)

                  2

                  Pavojingas incidentas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 996/2010 2 straipsnyje

                  3

                  Su orlaivio naudojimu susijęs didelis incidentas, per kurį orlaivio saugai galėjo grėsti pavojus ir dėl kurio orlaivis vos nesusidūrė su kitu orlaiviu, nenukrito ant žemės ar neatsitrenkė į kliūtį.

                  4

                  Svarbus incidentas, įvykęs aplinkybėmis, iš kurių matyti, kad galėjo įvykti avarija, pavojingas arba didelis incidentas, jei rizika nebūtų saugiai suvaldyta arba jei netoliese būtų buvęs kitas orlaivis.

                  5
                  (mažiausias poveikis)

                  Jokio tiesioginio poveikio saugai

            Siekiant nustatyti pavojaus poveikį veiklai ir jo sunkumą, reikia sistemingai vertinti pavojaus poveikį įvairiems OEV funkcinės sistemos elementams, pavyzdžiui, orlaivio įgulai, skrydžių vadovams, orlaivio funkciniam pajėgumui, antžeminės OEV funkcinės sistemos dalies funkciniam pajėgumui ir gebėjimui saugiai teikti oro eismo paslaugas.
      Rizikos klasifikavimo sistema
      Remiantis rizika nustatomi saugos tikslai atsižvelgiant į didžiausią tikimybę, kad įvyks pavojus, kuri nustatoma pagal jo poveikio sunkumą ir didžiausią pavojaus poveikio tikimybę.
      Įrodžius, kad nustatyti kiekybiniai tikslai yra pasiekti, būtina papildomai apsvarstyti, kaip galima pagerinti saugos valdymą ir taip padaryti OEV sistemą dar saugesnę.
      3.2.5.   5 dalis

      Programinės įrangos saugos užtikrinimo sistema
      Naudodamas SVS oro eismo paslaugų teikėjas pagal Reglamentą (EB) Nr. 482/2008 įgyvendina programinės įrangos saugos užtikrinimo sistemą.
      3.3.   Saugos reikalavimai inžinieriams ir techniniams darbuotojams, vykdantiems su sauga susijusias veiklos užduotis

      Oro eismo paslaugų teikėjai užtikrina, kad techniniai darbuotojai ir inžinieriai, įskaitant subrangovų, kurie naudoja ir prižiūri patvirtintus naudoti OEV įrenginius, darbuotojus, visada pakankamai išmanytų ir suprastų su jų atliekamu darbu susijusias paslaugas, tikrąjį ir galimą jų darbo poveikį tų paslaugų saugai ir atitinkamus taikytinus darbo apribojimus.
      Oro eismo paslaugų teikėjai dokumentuoja su sauga susijusias užduotis vykdančių darbuotojų, įskaitant veiklos subrangovų darbuotojus, gebėjimų tinkamumą, taikomus budėjimo tvarkaraščius, kuriais užtikrinamas pakankamas pajėgumas ir paslaugos nenutrūkstamumas, darbuotojų kvalifikacijos sistemas ir politiką, darbuotojų mokymo politiką, mokymo planus ir įrašus, taip pat nekvalifikuoto personalo priežiūros tvarką. Jie turi numatytas procedūras, taikomas tais atvejais, kai abejojama darbuotojų fizine ar psichine būkle.
      Oro eismo paslaugų teikėjai registruoja informaciją apie darbuotojų, dirbančių su sauga susijusį darbą, skaičių, statusą ir darbo vietą.
      Tame registre:

                  a)

                  nurodomi vadovai, atsakingi už funkcijas, susijusias su sauga;

                  b)

                  registruojama atitinkama techninių ir veiklos darbuotojų kvalifikacija, atsižvelgiant į reikalingus įgūdžius ir gebėjimų reikalavimus;

                  c)

                  nurodomos techninių ir veiklos darbuotojų darbo vietos ir užduotys, taip pat budėjimo tvarkaraščio nustatymo metodika.

            4.   DARBO METODAI IR VEIKLOS PROCEDŪROS
      Oro eismo paslaugų teikėjai gali įrodyti, kad jų darbo metodai ir veiklos procedūros atitinka toliau nurodytuose Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos prieduose nustatytus standartus, jei jie taikomi teikiant oro eismo paslaugas susijusioje oro erdvėje:

                  a)

                  2 priede – Skrydžių taisyklės (10 leidimas, 2005 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 42);

                  b)

                  10 priede – Aviacijos ryšiai, II tomas: Ryšių procedūros, įskaitant oro navigacijos tarnybų taisykles (PANS) (6 leidimas, 2001 m. spalio mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 85);

                  c)

                  11 priede – Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 47-B).

         (1)  OL L 295, 2010 11 12, p. 35.

      III PRIEDAS

         Specialieji meteorologijos paslaugų teikimo reikalavimai

      1.   TECHNINĖ IR VEIKLOS KOMPETENCIJA IR GEBĖJIMAI
      Meteorologijos paslaugų teikėjai užtikrina, kad vartotojams tinkama forma būtų teikiama atitinkamoms jų funkcijoms vykdyti būtina meteorologinė informacija. Ta informacija teikiama:

                  a)

                  skrydžių vadovams ir skrydžio įgulos nariams priešskrydiniam planavimui ir planavimui vykdant skrydį;

                  b)

                  oro eismo paslaugų teikėjams ir skrydžių informacijos tarnyboms;

                  c)

                  paieškos ir gelbėjimo tarnybų padaliniams;

                  d)

                  aerodromams.

            Meteorologijos paslaugų teikėjai patvirtina pasiekiamą veiklai vykdyti teikiamos informacijos tikslumo lygį, įskaitant tos informacijos šaltinį, ir užtikrina, kad informacija būtų teikiama laiku ir prireikus atnaujinama.
      2.   DARBO METODAI IR VEIKLOS PROCEDŪROS
      Meteorologijos paslaugų teikėjai gali įrodyti, kad jų darbo metodai ir veiklos procedūros atitinka toliau nurodytuose Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos prieduose nustatytus standartus, jei jie taikomi teikiant meteorologijos paslaugas susijusioje oro erdvėje:

                  a)

                  3 priede – Meteorologijos paslaugos tarptautinei oro navigacijai (17 leidimas, 2010 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 75);

                  b)

                  11 priede – Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 47-B);

                  c)

                  14 priede – Aerodromai, šiose redakcijose:

                              i)

                              I tomas. Aerodromų projektavimas, naudojimas ir priežiūra (5 leidimas, 2009 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 10-B),

                              ii)

                              II tomas. Sraigtasparnių aikštelės (3 leidimas, 2009 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 4).

      IV PRIEDAS

         Specialieji oro navigacijos informacijos paslaugų teikimo reikalavimai

      1.   TECHNINĖ IR VEIKLOS KOMPETENCIJA IR GEBĖJIMAI
      Oro navigacijos informacijos paslaugų teikėjai užtikrina, kad duomenys ir informacija veiklai vykdyti būtų teikiami forma, tinkama:

                  a)

                  skrydžių vykdymo personalui, įskaitant skrydžio įgulą, taip pat skrydžių planavimui, skrydžių valdymo sistemoms ir skrydžio treniruokliams;

                  b)

                  oro eismo paslaugų teikėjams, atsakingiems už skrydžių informacijos tarnybas, aerodromo skrydžių informacijos tarnybas ir priešskrydinės informacijos teikimą.

            Oro navigacijos informacijos paslaugų teikėjas užtikrina duomenų vientisumą ir prieš pateikdamas informaciją veiklai vykdyti patvirtina jos tikslumo lygį, įskaitant tos informacijos šaltinį.
      2.   DARBO METODAI IR VEIKLOS PROCEDŪROS
      Oro navigacijos informacijos paslaugų teikėjai gali įrodyti, kad jų darbo metodai ir veiklos procedūros atitinka toliau nustatytus standartus:

                  a)

                  Komisijos reglamente (ES) Nr. 73/2010 (1);

                  b)

                  nurodytuose Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos prieduose nustatytus standartus, jei jie taikomi teikiant oro navigacijos informacijos paslaugas susijusioje oro erdvėje:

                              i)

                              3 priede – Meteorologijos paslaugos tarptautinei oro navigacijai (17 leidimas, 2010 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 75);

                              ii)

                              4 priede – Oro navigacijos žemėlapiai (11 leidimas, 2009 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 56);

                              iii)

                              nepažeidžiant Reglamento (ES) Nr. 73/2010 nuostatų, 15 priede – Oro navigacijos informacijos paslaugos (13 leidimas, 2010 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 36).

         (1)  OL L 23, 2010 1 27, p. 6.

      V PRIEDAS

         Specialieji ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikimo reikalavimai

      1.   TECHNINĖ IR VEIKLOS KOMPETENCIJA IR GEBĖJIMAI
      Ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjai užtikrina savo paslaugų prieinamumą, nenutrūkstamumą, tikslumą ir vientisumą.
      Ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjai patvirtina savo teikiamų paslaugų kokybės lygį ir gali įrodyti, kad jų prietaisai reguliariai prižiūrimi ir prireikus kalibruojami.
      2.   PASLAUGŲ SAUGA
      Ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjai laikosi II priedo 3 dalies paslaugų saugos reikalavimų.
      3.   DARBO METODAI IR VEIKLOS PROCEDŪROS
      Ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugų teikėjai gali įrodyti, kad jų darbo metodai ir veiklos procedūros atitinka Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 10 priede – Aviacijos ryšiai – nustatytus toliau išvardytų redakcijų standartus, jei jie taikomi teikiant ryšių, navigacijos ar stebėjimo paslaugas susijusioje oro erdvėje:

                  a)

                  I tomas. Radijo navigaciniai įrengimai (6 leidimas, 2006 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 85);

                  b)

                  II tomas. Ryšių procedūros, įskaitant oro navigacijos tarnybų taisykles (PANS) (6 leidimas, 2001 m. spalio mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 85);

                  c)

                  III tomas. Ryšių sistemos (2 leidimas, 2007 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 85);

                  d)

                  IV tomas. Apžvalgos radiolokatoriai ir susidūrimų vengimo sistemos (4 leidimas, 2007 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 85);

                  e)

                  V tomas. Aviacinio radijo dažnių spektro panaudojimas (2 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 85).


title: 2012 m. gegužės 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 408/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
12.5.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 125/31

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 408/2012
   2012 m. gegužės 11 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. gegužės 11 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  143,3

                  MA

                  74,3

                  TR

                  116,2

                  ZZ

                  111,3

                  0707 00 05

                  JO

                  200,0

                  TR

                  128,9

                  ZZ

                  164,5

                  0709 93 10

                  JO

                  225,1

                  TR

                  119,8

                  ZZ

                  172,5

                  0805 10 20

                  EG

                  46,2

                  IL

                  61,3

                  MA

                  44,3

                  TR

                  44,3

                  ZZ

                  49,0

                  0805 50 10

                  TR

                  78,3

                  ZZ

                  78,3

                  0808 10 80

                  AR

                  111,2

                  BR

                  86,9

                  CL

                  96,5

                  CN

                  95,4

                  MA

                  85,1

                  MK

                  29,3

                  NZ

                  133,4

                  US

                  148,7

                  UY

                  85,3

                  ZA

                  92,4

                  ZZ

                  96,4

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2017 m. rugsėjo 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1552, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Porc noir de Bigorre (SKVN)]

text:
15.9.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 237/61

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1552
   2017 m. rugsėjo 5 d.
   kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Porc noir de Bigorre (SKVN)]
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Prancūzijos paraiška įregistruoti pavadinimą„Porc noir de Bigorre“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (2);

               (2)

               prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Porc noir de Bigorre“ turi būti įregistruotas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įregistruojamas pavadinimas „Porc noir de Bigorre“ (SKVN).
   Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.1 klasei „Šviežia mėsa (ir subproduktai)“, pavadinimas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. rugsėjo 5 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Phil HOGAN

            Komisijos narys

      (1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

      (2)  OL C 150, 2017 5 13, p. 8.

      (3)  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).