title: 2019 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/244, kuriuo importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis kompensacinis muitas

text:
12.2.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 40/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/244
         2019 m. vasario 11 d.
         kuriuo importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis kompensacinis muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnį,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Inicijavimas

                     (1)

                     2018 m. sausio 31 d. Europos Komisija (toliau – Komisija), remdamasi Reglamento (ES) 2016/1037 10 straipsniu, inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl į Europos Sąjungą importuojamo Argentinos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės biodyzelino. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

                     (2)

                     Šį tyrimą Komisija inicijavo atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 18 d. Europos biodyzelino tarybos (angl. European Biodiesel Board) (toliau – EBB arba skundo pateikėjas) gamintojų vardu pateiktą skundą. Skundas susijęs su apytiksliai 70 % visos Sąjungos biodyzelino produkcijos. Skunde pateikta pakankamai subsidijavimo ir grėsmės, kad dėl jo gali būti daroma žala, įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą.

                     (3)

                     Prieš inicijuodama antisubsidijų tyrimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį Argentinos Vyriausybei (3) pranešė gavusi dokumentais tinkamai pagrįstą skundą ir pakvietė ją dalyvauti konsultacijose. Argentinos Vyriausybė šį kvietimą priėmė ir konsultacijos buvo surengtos 2018 m. sausio 24 d. Per konsultacijas ir tolesnius informacijos mainus su Argentinos Vyriausybe buvo tinkamai atsižvelgta į Argentinos Vyriausybės pateiktas pastabas. Vis dėlto abi šalis tenkinančio sprendimo priimti nepavyko.

                     (4)

                     Paskelbusi pranešimą apie inicijavimą, Komisija pastabų dėl jo gavo iš Argentinos biodyzelino rūmų (Cámara Argentina de Biocombustibles, toliau – CARBIO). Savo pastabose CARBIO tvirtino, kad Argentinos biodyzelino pramonė nėra subsidijuojama ir kad Argentinos biodyzelino importas materialinės žalos grėsmės Sąjungos pramonei nekelia.

                     (5)

                     Inicijavimo etapu turėtus subsidijavimo įrodymus Komisija pateikė nekonfidencialioje skundo versijoje, o tuo etapu turėtų įrodymų analizę pateikė memorandume dėl įrodymų pakankamumo, kuriuo remiantis buvo inicijuotas tyrimas.

                     (6)

                     Dėl įrodymų, kad keliama žalos grėsmė, CARBIO argumentavo, kad skundo pateikėjas nepateikė pakankamai su pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalyje išdėstytais kriterijais susijusių įrodymų, ypač dėl didelio importo padidėjimo, laisvai disponuojamų pajėgumų Argentinoje ir Argentinos importo poveikio kainoms. Vis dėlto CARBIO argumentacija buvo daugiausia grindžiama pernelyg pesimistiniais Argentinos eksporto plėtros 2018 m. įverčiais: CARBIO apskaičiavo, kad per visus 2018 m. eksportas į visas pasaulio šalis sudarys 480 000 t, bet šio mažo skaičiaus, kuris buvo 70 % mažesnis už atitinkamus 2016 m. ir 2017 m., skaičius, nepagrindė (4). Tokio žemo lygio Argentinos importas žalos Sąjungos pramonei grėsmės tariamai nekeltų. Komisija atsižvelgė į skunde pateiktus įrodymus (grindžiamus faktiniu importu iki 2017 m. rugpjūčio mėn. ir 2018 m. įverčiais, grindžiamais GAIN ataskaitoje (5) pateiktais gamybos duomenimis), iš kurių buvo matyti daug didesnis apskaičiuotas importo lygis. Dėl gamybos pajėgumų CARBIO patvirtino, kad Argentinos gamybos pajėgumai iš tikrųjų labai – daugiau kaip 3 mln. t – viršija vidaus suvartojimą.

                     (7)

                     Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

               1.2.   Importo registracija

                     (8)

                     2018 m. vasario 21 d. skundo pateikėjas pateikė prašymą pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį registruoti importuojamą Argentinos kilmės biodyzeliną. 2018 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/756 (toliau – Registracijos reglamentas) (6), kuriuo nustatoma privaloma importuojamo Argentinos kilmės biodyzelino registracija nuo 2018 m. gegužės 25 d.

                     (9)

                     Atsakydamos į reikalavimą registruoti, suinteresuotosios šalys pateikė pastabų; į šias pastabas Komisija atsižvelgė Registracijos reglamente. Komisija turėjo pakankamai importuojamo produkto registraciją pagrindžiančių įrodymų.

                     (10)

                     Remiantis pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalimi, reikalavimas registruoti importuojamą nagrinėjamąjį produktą nustatomas siekiant užtikrinti, kad, jei atlikus tyrimą būtų nustatyta faktų, dėl kurių būtų nustatyti kompensaciniai muitai, juos, jei tenkinamos būtinos sąlygos, pagal taikytinas teisės nuostatas registruotam importuojamam produktui būtų galima taikyti atgaline data.

                     (11)

                     Paskelbusi Registracijos reglamentą, Komisija šiuo atžvilgiu iš Argentinos Vyriausybės ir CARBIO gavo pastabų.

                     (12)

                     Argentinos Vyriausybės pastabos buvo susijusios su teiginiu, kad Komisija nepateikė pakankamai subsidijavimo įrodymų ir neįrodė, kad žalą Sąjungos pramonei padarė per palyginti trumpą laikotarpį dideliais kiekiais vykdytas Argentinos biodyzelino importas.

                     (13)

                     Kaip paaiškinta 5–7 konstatuojamosiose dalyse, Komisija inicijavimo metu manė turinti pakankamai subsidijavimo ir žalos grėsmės įrodymų. Be to, Registracijos reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė įrodymų, kad 2017 m. rugpjūčio mėn. – 2018 m. kovo mėn. Argentinos biodyzelino importas labai padidėjo tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek atsižvelgiant į rinkos dalį, o tai galėtų rodyti, kad, besibaigiant tiriamajam laikotarpiui, buvo padaryta materialinė žala. Todėl šie teiginiai buvo atmesti.

               1.3.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (14)

                     Atliekant tyrimą dėl subsidijavimo ir žalos nagrinėtas 2017 m. sausio 1 d. – 2017 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               1.4.   Suinteresuotosios šalys

                     (15)

                     Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Argentinos Vyriausybei, žinomiems importuotojams, tiekėjams ir naudotojams, prekiautojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

                     (16)

                     Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

               1.5.   Atranka

                     (17)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               1.5.1.   Sąjungos gamintojų atranka

                     (18)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Komisija juos atrinko remdamasi didžiausia tipine gamybos apimtimi, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką.

                     (19)

                     Preliminariai buvo atrinkti trys plačiai geografiškai pasiskirstę Sąjungos gamintojai. Atrinktiems Sąjungos gamintojams teko 19 % visos Sąjungos pramonės gamybos apimties. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų gamintojų.

                     (20)

                     Pagrįstas pastabas dėl preliminariai atrinktų gamintojų Komisija gavo iš CARBIO, Greenergy Fuels Limited ir skundo pateikėjo. Šios pastabos išsamiau analizuojamos 310–313 konstatuojamosiose dalyse.

                     (21)

                     Į jas atsižvelgdama, Komisija vieną iš preliminariai atrinktų Sąjungos gamintojų pakeitė. Galutinai atrinktus gamintojus sudarė trys Sąjungos gamintojai trijose skirtingose valstybėse narėse. Jiems teko daugiau kaip 23 % Sąjungos pagaminamo kiekio.

               1.5.2.   Importuotojų atranka

                     (22)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

                     (23)

                     Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, du nesusiję importuotojai. Atsižvelgdama į nedidelį nesusijusių importuotojų skaičių, Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

               1.5.3.   Argentinos eksportuojančių gamintojų atranka

                     (24)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų Argentinos eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Argentinos valdžios institucijų nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

                     (25)

                     Prašomą informaciją pateikė ir sutiko, kad gali būti atrenkami, devyni nagrinėjamosios šalies gamintojai. Į atrinktus gamintojus Komisija neįtraukė vienos bendrovės, nes ji tiriamuoju laikotarpiu biodyzelino į Sąjungą neeksportavo. Likusioms aštuonioms bendrovėms arba bendrovių grupėms tiriamuoju laikotarpiu teko 100 % eksporto į Sąjungą. Remdamasi didžiausia tipine eksporto į Sąjungą apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies b punktą Komisija atrinko tris eksportuojančių gamintojų grupes:

                                 —

                                    Group Renova (Molinos Agro SA, Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Vicentin SAIC), Argentina,

                                 —

                                    Group T6 (Aceitera General Deheza SA, Bunge Argentina SA), Argentina,

                                 —

                                    Louis Dreyfus Commodities Argentina SA (toliau – LDC), Argentina.

                     (26)

                     Atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms tiriamuoju laikotarpiu teko 84 % viso nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.

                     (27)

                     Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį Komisija dėl atrinktų bendrovių konsultavosi su visais žinomais susijusiais eksportuojančiais gamintojais ir Argentinos Vyriausybe. Pastabų dėl siūlomų atrinkti bendrovių Komisija negavo.

               1.5.4.   Individualus nagrinėjimas

                     (28)

                     Individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį neprašė nė vienas neatrinktas eksportuojantis gamintojas.

               1.6.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

                     (29)

                     Komisija išsiuntė klausimynus Argentinos Vyriausybei, trims atrinktoms eksportuojančių gamintojų grupėms, trims atrinktiems Sąjungos gamintojams ir dviem apie save pranešusiems nesusijusiems importuotojams.

                     (30)

                     Klausimyno atsakymus Komisijai pateikė Argentinos Vyriausybė, visos atrinktos eksportuojančių gamintojų grupės, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, bet tik vienas iš dviejų bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų.

                     (31)

                     Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl subsidijavimo, jo daromos žalos grėsmės ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai buvo surengti Argentinos Žemės ūkio, Užsienio reikalų, Gamybos ir Mokesčių ministerijų patalpose; juose taip pat dalyvavo pareigūnai iš kitų susijusių ministerijų. Tikrinamieji vizitai taip pat buvo surengti bankų Banco de Córdoba, Banco de la Provincia de Buenos Aires, Banco de la Ciudad de Buenos Aires, Banco Central de la República Argentina ir Banco de la Nación Argentina patalpose.

                     (32)

                     Pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti EBB ir šių bendrovių patalpose:

                                 Sąjungos gamintojai:

                                             —

                                                Masol Iberia Biofuel, S.L.U., Kasteljono regionas El Grao ir Barselona (Ispanija),

                                             —

                                                Saipol, Gran Kuronas (Prancūzija),

                                             —

                                                Verbio Vereinigte BioEnergie AG, Leipcigas (Vokietija);

                                 atrinkti Argentinos eksportuojantys gamintojai:

                                             —

                                                Group Renova:

                                                         —

                                                            Molinos Agro SA, Buenos Airės,

                                                         —

                                                            Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFIyA, Buenos Airės,

                                                         —

                                                            Vicentin SAIC, Buenos Airės;

                                             —

                                                Group T6:

                                                         —

                                                            Aceitera General Deheza SA, Buenos Airės,

                                                         —

                                                            Bunge Argentina SA, Buenos Airės;

                                             —

                                                LDC Argentina SA, Buenos Airės.

               1.7.   Laikinųjų priemonių nenustatymas ir tolesnė procedūra

                     (33)

                     Nustačiusi, kad būtina surinkti daugiau informacijos apie pokyčius po tiriamojo laikotarpio, kuria remiantis būtų galima dar kartą patvirtinti Komisijos preliminariai nustatytus faktus ir sukaupti daugiau žinių apie Sąjungos interesus, Komisija nusprendė laikinųjų priemonių šioje byloje nenustatyti.

                     (34)

                     2018 m. rugsėjo 21 d. informaciniu dokumentu, kuriame aprašyti preliminariai nustatyti faktai, Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė, kad Argentinos kilmės biodyzelino importui į Sąjungą laikinųjų kompensacinių muitų nenustatoma. 2018 m. spalio 8 d. šešios valstybės narės (Prancūzija, Ispanija, Bulgarija, Lenkija, Portugalija ir Rumunija) paprašė Komisijos šioje byloje nustatyti laikinąsias kompensacines priemones. 2018 m. spalio 10 d. raštu Komisija patvirtino, kad tyrimas vykdomas ir kad bus atsižvelgta į tolesnius faktus (ypač į pokyčius iškart po tiriamojo laikotarpio).

                     (35)

                     Kelios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų raštu dėl šio informacinio dokumento. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms, taip pat dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

                     (36)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo pastabų buvo gauta iš Argentinos Vyriausybės, CARBIO, visų atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių ir EBB.

                     (37)

                     Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą galutinėms išvadoms padaryti. Šią informaciją konkrečiai sudarė, be kita ko, papildomi iš EBB ir atrinktų Sąjungos gamintojų gauti klausimyno atsakymai, susiję su pokyčiais po tiriamojo laikotarpio, duomenys apie biodyzelino importą į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio ir duomenys, kuriuos po informacinio dokumento atskleidimo pateikė suinteresuotosios šalys.

                     (38)

                     2018 m. gruodžio 3 d. Komisija visoms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketina nustatyti galutinį kompensacinį muitą į Sąjungą importuojamam nagrinėjamajam produktui. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio galutinio faktų atskleidimo.

                     (39)

                     Po galutinio faktų atskleidimo EBB, Copa (Žemės ūkio profesinių organizacijų komitetas), Cogeca (Europos Sąjungos žemės ūkio kooperatyvų generalinė konfederacija) ir Europos aliejingųjų sėklų aljansas (angl. European Oilseed Alliance) palankiai įvertino Komisijos ketinimą nustatyti galutinį kompensacinį muitą į Sąjungą importuojamam nagrinėjamajam produktui.

               2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Nagrinėjamasis produktas

                     (40)

                     Nagrinėjamas produktas – Argentinos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinami biodyzelinu, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo (toliau – nagrinėjamasis produktas).

                     (41)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad Argentinoje pagamintas biodyzelinas yra vien sojų metilesteris (toliau – SME), gaunamas iš sojų aliejaus, o Sąjungoje gaminamas biodyzelinas – daugiausia rapsų metilesteris (toliau – RME), bet gaminamas ir iš kitų žaliavų, įskaitant alyvų atliekas ir grynus aliejus.

                     (42)

                     SME ir RME priklauso riebalų rūgščių metilesterių (FAME) kategorijai. Sąvoka „esteriai“ susijusi su aliejaus peresterinimu, tiksliau – aliejaus sumaišymu su alkoholiu; taip gaminamas biodyzelinas ir –, kaip šalutinis produktas, – glicerinas. Sąvoka „metil-“ reiškia metanolį – šiame procese dažniausiai naudojamą alkoholį.

                     (43)

                     SME biodyzeliną galima naudoti gryną, bet paprastai jis Sąjungoje prieš naudojant maišomas, nes grynas SME neatitinka Europos standarto EN 14214 dėl jodo ir cetaninio skaičiaus. SME su RME maišomas, nes SME, palyginti su RME, pasižymi aukštesne ribine filtruojamumo temperatūra (toliau – RFT), todėl grynas SME yra netinkamas naudoti žiemą šaltuosiuose Europos Sąjungos regionuose.

                     (44)

                     Taigi transporto sektoriuje kaip degalai dyzelinu varomuose kelių transporto priemonių (kaip antai automobilių, sunkvežimių ir autobusų, taip pat traukinių) varikliuose yra naudojami biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišiniai. Be to, biodyzeliną (gryną arba sumaišytą su mineraliniu dyzelinu) galima naudoti kaip namų, komercinės paskirties ar pramoninių katilų kurą šildymui ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti. Biodyzeliną bandoma pradėti naudoti oro transportui, siekiant sumažinti oro pramonės išmetamą CO2 kiekį.

                     (45)

                     Nagrinėjamojo produkto KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodai 1516209821, 1516209829 ir 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodai 1518009121, 1518009129 ir 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kodas 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodai 1518009921, 1518009929 ir 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodai 2710194321, 2710194329 ir 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodai 2710194621, 2710194629 ir 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodai 2710194721, 2710194729 ir 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARIC kodai 3824999210, 3824999212 ir 3824999220), 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (TARIC kodai 3826009011, 3826009019 ir 3826009030).

               2.2.   Panašus produktas

                     (46)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

                                 a)

                                 nagrinėjamasis produktas;

                                 b)

                                 Argentinos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas;

                                 c)

                                 Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

                     (47)

                     Todėl Komisija nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

               2.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

                     (48)

                     Tvirtinimų dėl produkto apibrėžtosios srities Komisija negavo.

               3.   SUBSIDIJAVIMAS

         3.1.   Subsidijos ir subsidijų programos pagal šio tyrimo aprėptį

                     (49)

                     Remdamasi turima informacija, įskaitant skunde, pranešime apie inicijavimą ir atsakymuose į Komisijos klausimyną pateiktą informaciją, Komisija tyrė tariamą Argentinos Vyriausybės vykdytą subsidijavimą pagal šias subsidijų programas:

                                 1)

                                 Vyriausybės paramą biodyzelino pramonei, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį;

                                 2)

                                 Vyriausybės įgaliojimą pirkti biodyzeliną už didesnį nei tinkamas atlygį (toliau – biodyzelino tiekimo susitarimas);

                                 3)

                                 paskolų teikimą ir eksporto finansavimą lengvatinėmis sąlygomis, taip pat Argentinos nacionalinio banko (Banco de la Nación Argentina, toliau – BNA) teikiamas paskolas lengvatinėmis sąlygomis;

                                 4)

                                 Vyriausybės negautas arba nesurinktas pajamas, pvz., pagreitintą nusidėvėjimą biodyzelino gamintojams pagal 2006 m. biokuro įstatymą, biodyzelino gamintojų atleidimą nuo tariamo minimalaus pajamų mokesčio arba jo mokėjimo atidėjimą pagal 2006 m. biokuro įstatymą;

                                 5)

                                 atleidimą nuo provincijų ir savivaldybių mokesčių:

                                             a)

                                             Kordobos provincijos nustatytą atleidimą nuo provincijos mokesčių;

                                             b)

                                             Buenos Airių provincijos nustatytą atleidimą nuo provincijos mokesčių;

                                             c)

                                             Santjago del Estero provincijos Skatinimo ir pramonės plėtros sistemą (SPSPS), provincijos įstatymas Nr. 6.750;

                                             d)

                                                Louis Dreyfus Argentina ir Cheneral Lagoso savivaldybės susitarimą dėl savivaldybės mokesčių;

                                             e)

                                             procentinės mokesčių tarifų dalies sumažinimą pagal Pacto Fiscal (Dekretą 14/1994);

                                             f)

                                             nekilnojamojo turto atleidimą nuo mokesčio pagal Santos Fė pramonės įstatymą; atleidimą nuo nekilnojamojo turto mokesčio pagal provincijos Pramonės skatinimo įstatymą Nr. 8.478/1979 (4 straipsnį);

                                             g)

                                             Santos Fė provincijos nustatytą atleidimą nuo provincijos mokesčių;

                                             h)

                                             pagal 183.29 straipsnį Atleidimas nuo Santos Fė žyminio mokesčio;

                                             i)

                                             pagal 127 straipsnį Pardavimo eksportui atleidimas nuo Santos Fė apyvartos mokesčio.

               3.2.   Vyriausybės parama biodyzelino pramonei, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį

         3.2.1.   Pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatų taikymas

                     (50)

                     Komisija Argentinos Vyriausybę informavo, kad tiriant, ar, kaip įtariama, biodyzelino pramonei teikta parama, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, ir kiek ši parama teikta, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalį jai gali prireikti remtis turimais faktais.

                     (51)

                     Inicijuodama tyrimą Komisija Argentinos Vyriausybės paprašė pateikti visų pagrindinę nagrinėjamojo produkto gamybos žaliavą (sojas) tiekiančių bendrovių kontaktinius duomenis (pavadinimus, adresus ir el. pašto adresus). Argentinos Vyriausybė šių kontaktinių duomenų nepateikė.

                     (52)

                     Negavus atsakymo į šį klausimą, 2018 m. balandžio 17 d. Argentinos Vyriausybei buvo išsiųstas prašymas pateikti papildomos informacijos, kuriame prašyta pateikti su didžiausiais žaliavą Argentinos biodyzelino gamintojams tiekusiais sojų gamintojais ir (arba) tiekėjais susijusios informacijos.

                     (53)

                     Atsižvelgdama į didelį pagrindinę žaliavą nagrinėjamojo produkto gamybai tiekiančių bendrovių skaičių, vadovaudamasi gero bendradarbiavimo principu ir siekdama surinkti bent kai kuriuos tyrimui svarbius duomenis, Komisija savo prašymą apribojo tik duomenimis iš dešimties didžiausių sojų gamintojų ir (arba) tiekėjų.

                     (54)

                     Su dauguma šių gamintojų ir (arba) tiekėjų susijusios informacijos apie nagrinėjamojo produkto gamybai tiektą žaliavą Komisija negavo. Iš tikrųjų ji gavo tik informaciją iš biodyzelino gamintojų, kurie sojų aliejų (ne sojas) gamino patys. Prašytos informacijos iš dešimties didžiausių sojų gamintojų negauta. Nesant šios informacijos, Komisija nusprendė, kad negavo svarbios su šiuo tyrimo aspektu susijusios informacijos.

                     (55)

                     Be to, Komisija prašė visos turimos pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje prašytos informacijos, susijusios su tais sojų gamintojais 2014 m., 2015 m., 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kurių akcijų Argentinos Vyriausybė neturi arba kurių ji nėra didžiausia akcininkė. Šios informacijos reikėjo siekiant įvertinti, ar sojų tiekėjas ir biodyzelino gamintojas buvo vienas su kitu nesusiję, susiję arba to paties subjekto dalis. Komisija prašė pateikti įrodymų, kad Argentinos Vyriausybė bandė susisiekti su šiais tiekėjais, arba nurodyti Komisijai, kaip šią informaciją būtų galima gauti (pvz., per atitinkamas asociacijas). Argentinos Vyriausybė prašytos informacijos arba bent įrodymų, kad bandė susisiekti su šiais tiekėjais, nepateikė.

                     (56)

                     2018 m. vasario 15 d. atsakyme Argentinos Vyriausybė nurodė, kad Komisijos prašomus duomenis apie sojų augintojus gali pateikti keturios įstaigos, iš kurių dvi yra ACSOJA (asociacija Asociación de la Cadena de la Soja Argentina) ir CARBIO. Komisijos tarnybos susitiko su šiomis dviem įstaigomis per Argentinoje surengtus tikrinamuosius vizitus, bet duomenų apie sojų tiekėjus negavo. Kitos dvi įstaigos (7) dėl turimo laiko apribojimų netikrintos. ACSOJA ir CARBIO buvo pasirinktos tikrinti kaip dvi įstaigos, kurios, kaip labiausiai tikėtina, gali padėti atlikti tyrimą.

                     (57)

                     Per susitikimą su ACSOJA Komisijos atstovai uždavė kelis klausimus apie sojų rinkos padėtį Argentinoje, apie šios asociacijos tiekimo santykius su biodyzelino gamintojais ir apie eksporto mokesčio poveikį jos veiklai. ACSOJA atstovas pagrįstų atsakymų į šiuos klausimus ir tyrimui naudingų konkrečių duomenų ir įrodymų nepateikė. Buvo aišku, kad ACSOJA vien atstovauja kitoms reprezentatyvioms sojų vertės grandinės įstaigoms, todėl atsakyti į išsamius klausimus arba pateikti Komisijos tarnyboms klausimyne prašomos informacijos apie sojų gamybą negali.

                     (58)

                     Be to, per tikrinamąjį vizitą ACSOJA įsipareigojo siųsti pranešimus spaudai apie sojoms ir tolesnėje jų gamybos grandyje taikomą eksporto mokestį. Komisija šių pranešimų spaudai niekada negavo.

                     (59)

                     CARBIO yra biodyzelino gamintojų asociacija ir prašytos informacijos apie sojų gamintojus Komisijai pateikti negalėjo.

                     (60)

                     Taigi dėl tariamo Vyriausybės sojų tiekimo už mažesnį nei tinkamas atlygį pažymėtina, kad Argentinos Vyriausybė nepateikė būtinos informacijos ir įrodymų, kurių Komisija prašė savo klausimyne, 2018 m. balandžio 17 d. rašte ir per tikrinamąjį vizitą.

                     (61)

                     Kadangi nebuvo pakankamai bendradarbiaujama, Komisija negalėjo surinkti visos informacijos, kurią ji laiko svarbia šio tyrimo faktams nustatyti. Konkrečiai Komisija negalėjo gauti informacijos ir duomenų apie sojų gamintojų rinką, Vyriausybės priemonių (pvz., sojoms taikyto eksporto mokesčio) poveikį šių gamintojų elgsenai ir sojų tiekimą biodyzelino gamintojams.

                     (62)

                     Šią informaciją sudaro sojų gamintojų elgsena ir sprendimai prieš pradedant taikyti įvairius eksporto mokesčių ir kitų panašių ribojamųjų priemonių pakeitimus ir pradėjus juos taikyti, jų gamybos strategijos ir galimybė pereiti prie alternatyvių kultūrų, ariamosios žemės turėjimas ir galimybė ja naudotis, rinkos požymiai ir dinamika, susijusi su didelių ir MVĮ diferencijavimu, pardavimo ir rinkodaros kanalai ir strategijos jų vidaus ir eksporto rinkoms, kainos ir kainodaros politika jų vidaus ir eksporto rinkose, tarptautinių kainų poveikis jų kainodaros politikai, konkurencinė padėtis vidaus ir eksporto rinkose, jų pelningumas tais metais, galimų perteklinių pajėgumų poveikis ir atsargų kaupimo strategijos, pagrindinių jų klientų importas ir eksportas vidaus ir eksporto rinkose, įskaitant sojų smulkinimo pramonės vaidmenį ir smulkinimo pramonės sukurtą pridėtinę vertę, taip pat smulkinimo pramonės konkurencinė padėtis Argentinoje ir tarptautinėse rinkose.

                     (63)

                     Be to, kitaip, nei atsakydama į klausimyną tvirtino Argentinos Vyriausybė, per tikrinamąjį vizitą Komisijos tarnybos nustatė, kad paaiškėjo, jog Argentinos Vyriausybė turėjo vieno sojų tiekėjo biodyzelino pramonei – būtent YPF – nuosavybės teises (8). Vis dėlto, kadangi YPF tėra vienas iš šimtų sojų tiekėjų biodyzelino pramonei, šio tiekėjo pateiktos informacijos nepakako kitų biodyzelino pramonę aprūpinančių sojų tiekėjų elgsenai nustatyti. Pavyzdžiui, YPF sojų neaugina, bet priima jas kaip mokėjimo priemonę už savo trąšas ir kurą, o paskui parduoda Argentinos vidaus rinkoje. Todėl pagal jį negalima spręsti apie biodyzelino pramonės sektorių aprūpinančius sojas auginančius ūkininkus.

                     (64)

                     Negavusi iš Argentinos Vyriausybės priešingos informacijos, Komisija, nustatydama faktus šiais tyrimo aspektais, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį iš dalies rėmėsi turimais faktais.

                     (65)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė dar kartą užginčijo tai, kad esą ji nevisapusiškai bendradarbiavo dėl informacijos, prašytos iš sojas auginančių ūkininkų, ir nurodė savo 2018 m. liepos 20 d. raštą. CARBIO taip pat tvirtino, kad Komisijos teiginys, jog Argentinos Vyriausybė nebendradarbiavo, yra neteisingas.

                     (66)

                     Komisija pakartojo, kad Argentinos Vyriausybė nepateikė sojų augintojų kontaktinių duomenų, o informaciją apie sojų aliejaus gamintojus pateikė tik iš dalies. ACSOJA ir CARBIO nepateikė Komisijos nei klausimyne, nei per su jomis surengtus susitikimus prašytos informacijos. Be to, per šiuos susitikimus paaiškėjo, kad ACSOJA atstovas negalėjo atsakyti į išsamius techninius klausimus ir kad CARBIO buvo ne sojų gamintojų, bet biodyzelino gamintojų asociacija.

                     (67)

                     Komisija padarė išvadą, kad dėl tariamos Argentinos Vyriausybės paramos biodyzelino pramonei, pirmiausia įvairiomis priemonėmis, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, Argentinos Vyriausybė nepateikė būtinos informacijos ir įrodymų, kurių Komisija prašė savo klausimyne, 2018 m. balandžio 17 d. rašte ir per tikrinamąjį vizitą. Todėl šiuo tyrimo aspektu Komisija turėjo remtis turimais faktais.

                     (68)

                     Argentinos Vyriausybei nepateikus duomenų apie Argentinos sojų augintojų pardavimą, Komisija rėmėsi atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis apie sojų vidaus rinkos kainą. Be to, Komisija rėmėsi viešai prieinama informacija apie Argentinos Vyriausybės sojų augintojams duotą pavedimą arba nurodymą parduoti sojas vidaus rinkoje už mažesnį nei tinkamas atlygį ir Argentinos Vyriausybės ketinimą remti biodyzelino pramonę šia ir kitomis susijusiomis priemonėmis.

                     (69)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO dar kartą nurodė nesutinkančios su tuo, kad Komisija remiasi esamais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį. Jos tvirtino, kad rėmimasis esamais faktais pagrįstas tik jei suinteresuotoji šalis nepateikia „reikiamos informacijos“, kuri yra būtina konkretiems faktams nustatyti. Argentinos Vyriausybės ir CARBIO teigimu, Komisija niekada neįrodė, kodėl prašyta informacija buvo būtina konkretiems faktams šioje byloje nustatyti, ir neatsižvelgė į tai, kad prašytos informacijos Argentinos Vyriausybė negalėjo gauti arba jai buvo griežtai taikomi mokesčių slaptumo teisės aktai.

                     (70)

                     Bendraudama su Argentinos Vyriausybe Komisija išsamiai paaiškino, kodėl jai reikia išsamesnės informacijos apie sojų augintojus ir sojų aliejaus gamintojus. Argentinos Vyriausybės ir CARBIO tvirtinimas, kad Argentinos Vyriausybė šios informacijos gauti negalėjo, nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais, kurie patvirtintų, kad taip ir buvo arba kad Komisija turėjo kitų priemonių šiai informacijai gauti. Atsižvelgdama į prašytos informacijos pobūdį Komisija galėjo daryti prielaidą, kad ją turėjo Argentinos Vyriausybė ir (arba) CARBIO arba bent kad Argentinos Vyriausybė, naudodamasi teisės aktais nustatyta sojų augintojų ir sojų aliejaus gamintojų kontrole, galėjo prašyti šios informacijos. Komisija taip pat tikėjosi, kad sojų augintojai ir sojų aliejaus gamintojai geriau bendradarbiaus, jei su jais tiesiogiai ir (arba) glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija susisieks Argentinos Vyriausybė.

               3.2.2.   Analizė

                     (71)

                     Skundo pateikėjas įtarė, kad Argentinos Vyriausybė įvairiomis priemonėmis teikia paramą biodyzelino pramonei. Konkrečiai skundo pateikėjas tvirtino, kad Argentinos Vyriausybė įgyvendino didelių importo mokesčių nustatymo politiką ir kitus teisės aktus, susijusius su sojomis ir sojų aliejumi – pagrindine biodyzelino gamybai Argentinoje naudojama žaliava. Tai darydama, skundo pateikėjo teigimu, Argentinos Vyriausybė užtikrino, kad biodyzelino gamybos žaliavų kainos išliktų gerokai mažesnės už pasaulines kainas.

                     (72)

                     Kaip nurodyta Komisijos memorandume dėl įrodymų pakankamumo (9), Komisija manė, kad eksporto mokesčiai, kaip atrodė, buvo viena iš Argentinos Vyriausybės sukurtų priemonių, kuria sojų augintojams ir sojų aliejaus gamintojams siekta nurodyti remti Argentinos biodyzelino pramonę. Per šį tyrimą Komisija nagrinėjo priemonių, kurias Argentinos Vyriausybė nustatė siekdama dirbtinai remti Argentinos biodyzelino pramonę, rinkinį.

                     (73)

                     Siekiant nustatyti, ar yra kompensuotina subsidija, turi būti trys elementai: a) finansinis įnašas arba parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti; b) nauda ir c) konkretumas (pagrindinio reglamento 3 straipsnis) (10).

                     (74)

                     Kad galėtų padaryti išvadą dėl pirmojo elemento, Komisija analizavo, ar Argentinos Vyriausybės nustatytu priemonių rinkiniu teiktas finansinis įnašas, nes Vyriausybė Argentinos eksportuojantiems biodyzelino gamintojams tiekė sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punktą, ir (arba) ar Argentinos Vyriausybės nustatytas priemonių rinkinys patenka į paramos biodyzelino pramonės pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti kategoriją pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punktą.

               3.2.2.1.   Finansinis įnašas

                     (75)

                     Iš pradžių Komisija nustatė, kad visos atrinktos bendrovės sojas, siekdamos perdirbti jas į sojų aliejų, o paskui – į biodyzeliną, pirko vidaus rinkoje iš susijusių arba nesusijusių bendrovių. Atrinkti eksportuojantys gamintojai nepirko sojų aliejaus, kad toliau perdirbtų jį į biodyzeliną, nes patys smulkino sojas į sojų aliejų – šis procesas yra tarpinis gaminant biodyzeliną. Todėl tolesniuose poskirsniuose pateiktoje analizėje pirmiausia siekiama išsiaiškinti, ar Argentinos Vyriausybė tiekė sojas (ne sojų aliejų) už mažesnį nei tinkamas atlygį.

                     (76)

                     Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje nurodoma, kad finansinis įnašas yra, jei Vyriausybė: paveda arba nurodo privačiam subjektui atlikti vieną ar kelias i, ii ir iii punktuose nurodytų tipų funkcijas, kurios paprastai suteiktos Vyriausybei ir kurių atlikimo tvarka realiai nesiskiria nuo tvarkos, kurios paprastai laikosi Vyriausybės. Laikoma, kad atitinkamų tipų funkcijos, aprašytos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje, vykdomos tais atvejais, kai Vyriausybė aprūpina prekėmis ar suteikia paslaugų, nebūdingų bendrajai infrastruktūrai, arba perka prekių <…>. Šios nuostatos atspindi Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (toliau – SKP sutartis) 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iii ir iv papunkčius ir turėtų būti aiškinamos bei taikomos atsižvelgiant į atitinkamą Pasaulio prekybos organizacijos (toliau – PPO) teismo praktiką.

                     (77)

                     PPO kolegija ataskaitoje US – Export Restraints nusprendė, kad pagal įprastą abiejų žodžių „pavesti“ ir „nurodyti“ reikšmę SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktyje reikalaujama, kad Vyriausybės veiksmas apimtų delegavimo (pavedimo atveju) arba įsakymo (nurodymo atveju) sąvoką (11). Ji atmetė JAV priežasties ir poveikio argumentą ir paprašė aiškiai ir įtikinamai nurodyti delegavimo arba įsakymo veiksmą (12).

                     (78)

                     Tačiau vėlesnėje byloje Apeliacinis komitetas nusprendė, kad žodžių „paveda“ ir „nurodo“ pakeitimas žodžiais „delegavimas“ ir „įsakymas“ yra pernelyg griežtas, kad būtų taikomas kaip standartas (13). Apeliacinio komiteto nuomone, „pavedimą“ Vyriausybė duoda tada, kai įpareigoja privatų subjektą, o „nurodymą“ – kai prieš jį pasinaudoja savo galiomis (14).

                     (79)

                     Abiem atvejais Vyriausybė naudoja privatų subjektą kaip įgaliotinį finansiniam įnašui skirti ir daugeliu atveju tikėtina, kad privačiam subjektui gali būti pavedama ar nurodoma su tam tikra grasinimo arba raginimo forma (15). Be to, pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktį narėms neleidžiama nustatyti kompensacinių priemonių produktams, kai Vyriausybė tik vykdo savo bendro reglamentavimo įgaliojimus (16) arba kai Vyriausybės įsikišimas gali arba negali turėti tam tikrų rezultatų pagal esamas aplinkybes ir laisvu rinkos dalyvių pasirinkimu (17). Priešingai, pavedimas ir nurodymas reiškia aktyvesnį Vyriausybės vaidmenį nei vien tik veiksmų skatinimą (18).

                     (80)

                     Be to, PPO nemanė, kad veikimo laisvės suteikimas privačiam subjektui visada nesuderinamas su pavedimu arba nurodymu jam <…>. Gali būti atvejų, kai privačiam subjektui suteikta tokia plati veikimo laisvė, kad nebeįmanoma tinkamai padaryti išvados, kad šiam privačiam subjektui buvo pavesta arba nurodyta (vykdyti tam tikrą užduotį), bet tai yra faktinis ir (arba) įrodymo klausimas, kurį reikia išnagrinėti kiekvienu konkrečiu atveju (19).

                     (81)

                     Pagal minėtus PPO sprendimus ne visos Vyriausybės priemonės, kuriomis gali būti suteikiama nauda, prilygsta finansiniam įnašui pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnį ir SKP sutarties 1.1 straipsnio a punktą. Turi būti pateikta įrodymų apie Vyriausybės politiką ar programą, kuria siekiama skatinti tiriamosios pramonės (šiuo konkrečiu atveju biodyzelino ir (arba) biokuro pramonės) plėtrą, pasinaudojant galiomis viešųjų ar privačiųjų subjektų (šiuo atveju sojų augintojų) atžvilgiu arba juos įpareigojant tiekti sojas biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį.

                     (82)

                     Trumpai tariant, atitinkamose PPO taisyklėse nurodyta, kad:

                                 i)

                                 nustatant, ar teiktas „finansinis įnašas“ pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punktą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama Vyriausybės veiksmų pobūdžiui, o ne jų poveikiui arba rezultatams (20). Kitaip tariant, visuotinai pripažįstama, kad Vyriausybės kišasi į rinkas kaip reguliuotojos ir įsikišdamos daro poveikį rinkai ir jos veiklos vykdytojams. Todėl, pvz., Vyriausybė gali teisėtai nustatyti eksporto mokesčius, siekdama generuoti pajamas, jei tam tikra biržos prekė tarptautinėse rinkose yra labai konkurencinga. Tačiau tokie eksporto apribojimai nėra nustatomi, jei paaiškėja, kad ši priemonė kartu su kitais mechanizmais taikoma siekiant išlaikyti prekes vidaus rinkoje ir priversti tiekėjus parduoti jas už mažesnes nei rinkos kainas, taikant platesnę Vyriausybės sukurtą sistemą, skirtą tam tikrai pramonei arba keliems pramonės sektoriams remti, siekiant padidinti jų konkurencingumą. Todėl, vertinant „finansinio įnašo“ elementą, svarbu įvertinti Vyriausybės veiksmų pobūdį, įskaitant šių veiksmų aplinkybes, tikslą ir paskirtį;

                                 ii)

                                 „pavedimas“ arba „nurodymas“ yra aiškus ir teigiamas veiksmas, skirtas konkrečiai šaliai konkrečios užduoties arba pareigos atžvilgiu, todėl labai skiriasi nuo padėties, kai Vyriausybė kaip nors įsikiša į rinką, ir šis įsikišimas, atsižvelgiant į faktines aplinkybes ir laisvą tos rinkos dalyvių pasirinkimą, gali turėti tam tikrą rezultatą arba jo neturėti. Galiausiai dėl pavedimo arba nurodymo sąvokų svarbu išsiaiškinti, ar atitinkamą elgesį, t. y. finansinį įnašą teikiant prekes už mažesnį nei tinkamas atlygį, galima susieti su Vyriausybe arba galbūt galima laikyti laisvu privačių veiklos vykdytojų pasirinkimu, atsižvelgiant į rinkos sąlygas, pvz., reguliavimo apribojimus (21);

                                 iii)

                                 iš esmės SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktis yra apsaugos nuo vengimo nuostata, todėl, norint nustatyti faktą, kad buvo duotas pavedimas arba nurodymas, reikia, kad Vyriausybė būtų suteikusi atsakomybę privačiam subjektui arba naudotųsi savo galiomis prieš privatų subjektą, kad galėtų skirti finansinį įnašą. Būtų galima manyti, kad dažniausiai privačiam subjektui pavedama arba nurodoma kaip nors grasinant arba raginant, ir šis grasinimas arba raginimas būtų įrodymas, kad buvo duotas pavedimas arba nurodymas (22). Vis dėlto Vyriausybės gali turėti kitų priemonių pasinaudoti savo galiomis prieš privatų subjektą ir šios priemonės gali būti „subtilesnės“ nei įsakymas arba gali būti mažiau priverstinės (23);

                                 iv)

                                 Vyriausybės veiksmus ir privataus subjekto elgesį turi sieti „įrodomas ryšys“ (24). Nėra priežasties, kodėl Vyriausybės pavedimo arba nurodymo byla neturėtų būti grindžiama netiesioginiais įrodymais (pvz., numanomais ir neoficialiais įgaliojimais arba įsakymais), jei šie įrodymai yra pagrįsti ir įtikinami (25). Šiuo atžvilgiu įrodymai, kad Vyriausybė ketino remti tolesnės gamybos grandies pramonę (pvz., viešai skelbiama politika, Vyriausybės sprendimais arba kitais Vyriausybės veiksmais) arba kad taikytos kitos Vyriausybės priemonės, kuriomis užtikrinamas tam tikras rezultatas rinkoje (pvz., eksporto apribojimai kartu su Vyriausybės priemone, kuria veiklos vykdytojams, kuriems taikomi šie apribojimai, neleidžiama kaupti savo produktų atsargų), gali būti svarbūs nustatant, ar teiktas „finansinis įnašas“ pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 1 punkto iv papunktį (pirmiausia kaip netiesioginis Vyriausybės būdas tiekti prekes, kaip nurodyta iii papunktyje). Tam tikromis aplinkybėmis Vyriausybės „gairės“gali būti nurodymas (26). Tam tikras poveikis rinkoje (pvz., kainų mažėjimas) taip pat gali būti veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti, kartu vertinant visus kitus turimus įrodymus, įskaitant galimybę tam tikromis aplinkybėmis šį poveikį numatyti. Galiausiai, atsižvelgiant į aplinkybes, privatus subjektas, nepaisant galimų neigiamų tolesnių padarinių, gali nuspręsti nevykdyti jam pavestos arba nurodytos funkcijos. Vis dėlto vien tai nerodo, kad privačiam subjektui nebuvo duotas pavedimas arba nurodymas (27).

                     (83)

                     Atsižvelgdama į šią teismo praktiką, Komisija labai atidžiai išnagrinėjo Argentinos Vyriausybės įsikišimo pobūdį (ar Argentinos Vyriausybės įsikišimas buvo pavedimas arba nurodymas sojų augintojams?), subjektų, kuriems buvo pavesta vykdyti tam tikras funkcijas, pobūdį (ar sojų augintojai yra pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodyti privatūs subjektai?) ir subjektų, kuriems buvo duotas pavedimas arba nurodymas, veiksmus (ar sojų augintojai, kuriems buvo pavesta arba nurodyta vykdyti tam tikras funkcijas, tiekė sojas Argentinos biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį ir todėl veikė kaip Argentinos Vyriausybės įgaliotiniai?). Be to, Komisija tikrino, ar vykdyta funkcija paprastai būtų suteikta Vyriausybei (ar sojų tiekimas už mažesnį nei tinkamas atlygį sojų aliejų gaminančioms Argentinos bendrovėms yra įprastinė Vyriausybės veikla?) ir ar ši funkcija realiai nesiskiria nuo paprastai Vyriausybių taikomos praktikos (ar faktinis augintojų vykdytas sojų tiekimas realiai skiriasi nuo Vyriausybės veiksmų, kuriuos ji galėjo pati atlikti?).

               3.2.2.2.   Sojų augintojams duotas Argentinos Vyriausybės pavedimas arba nurodymas

                     (84)

                     Atsižvelgdama į 77–82 konstatuojamosiose dalyse nurodytą PPO teismo praktiką, Komisija išnagrinėjo, ar Argentinos Vyriausybės parama Argentinos biodyzelino pramonei yra iš esmės Vyriausybės politikos tikslas, o ne tiesiog šalutinis bendro reglamentavimo įgaliojimų vykdymo poveikis. Atliekant tyrimą pirmiausia nagrinėta, ar nustatyti kainų iškraipymai buvo Vyriausybės tikslas, ar mažesnės sojų kainos buvo veikiau „atsitiktinis“ šalutinis bendro Vyriausybės reglamentavimo poveikis. Atsižvelgdama į 64 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, Komisija, siekdama nustatyti, ar Argentinos Vyriausybė davė pavedimą arba nurodymą sojų augintojams, nusprendė iš dalies remtis turimais faktais.

                     (85)

                     Iš kelių dokumentų matyti, kad Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonę aiškiai rėmė ir plėtojo kaip politikos tikslą, nes pirmiausia siekė mažinti žaliavos (sojų) vidaus rinkos kainą ir todėl teikė biodyzelino gamybai finansinį įnašą.

                     (86)

                     Ši parama užtikrinama keliomis su Argentinos Vyriausybe susietinomis priemonėmis (įskaitant eksporto mokesčius sojoms, subsidijas sojų gamintojams, kad jie toliau gamintų ir parduotų jas vidaus rinkoje biodyzelino gamintojams, atsakomosios priemonės, taikomos kitų grūdų gamybai, pvz., eksporto kvotų nustatymas, ir vieši pareiškimai, kuriais sojų gamintojai raginami ne stabdyti savo gamybą, bet toliau parduoti sojas vidaus rinkoje) (28). Šios priemonės, nors nuo taikymo pradžios 1994 m. buvo keliskart keistos (29), buvo nuolat taikomos siekiant, kaip pati Argentinos Vyriausybė nurodė teisės aktuose (žr. 89–100 konstatuojamąsias dalis), mažinti sojų vidaus rinkos kainą, atsižvelgiant į didėjančias pasaulines kainas, ir sudaryti Argentinoje palankias sąlygas plėtoti pridėtinės vertės grandinę, į kurią, be kita ko, patenka biodyzelino pramonė.

                     (87)

                     Eksporto mokesčiai sojoms yra svarbi priemonė, kurią Argentinos Vyriausybė taikė siekdama remti biodyzelino pramonę. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (toliau – EBPO) duomenimis, Argentinos Vyriausybė pirmiausia savo eksporto mokesčių sistemoje nustato didesnius tarifus žaliavų arba sąnaudų gamintojams, o gataviems gaminiams taiko mažesnius tarifus. <…> Vidaus tolesnės gamybos grandies pramonės sektoriams suteiktas kainos pranašumas gali iškraipyti konkurenciją vidaus ir užsienio rinkose (30). Be to, Tarptautinė atsinaujinančiosios energijos agentūra (IRENA) Argentinai skirtoje ataskaitoje nurodė, kad biokurui taikant kitokius eksporto mokesčius nei kitiems iš tos pačios žaliavos gaunamiems produktams, skatintas biokuro, pirmiausia – biodyzelino, eksportas (31). Pasaulio bankas nurodė, kad Argentinos Vyriausybė taiko didelius eksporto mokesčius, dėl kurių vidaus rinkoje mažėja žaliavų sąnaudos ir skatinamas biodyzelino eksportas (32).

                     (88)

                     Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad nė viename iš EBPO, IRENA ir Pasaulio banko leidinių nenurodytas aiškus Argentinos Vyriausybės tikslas remti Argentinos biodyzelino pramonę. Vis dėlto Argentinos Vyriausybė nepateikė prieštaravimų dėl Komisijos rastų citatų teisingumo. Kitaip nei Argentinos Vyriausybė, Komisija manė, kad šiuose leidiniuose atlikta analizė patvirtina jos nustatytą faktą, kad Argentinos Vyriausybė aiškiai remia Argentinos biodyzelino pramonę.

                     (89)

                     Nuo 1994 m. Argentina sojoms taikė 3,5 % normos eksporto mokestį. Kaip bus matyti iš 91–100 konstatuojamosiose dalyse aprašytų teisės aktų pakeitimų, priemonės, kurios taikytos siekiant pakeisti pirminę eksporto mokesčio normą, rodo aiškų Argentinos Vyriausybės tikslą mažinti vidaus rinkos kainas, atsižvelgiant į didėjančias pasaulines rinkos kainas. Per tyrimą Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto mokestis sojoms ir sojų aliejui taikytas siekiant didinti pajamas. Nepaisydama kelių Komisijos prašymų pateikti dokumentus, kuriais būtų pagrindžiamas šis tvirtinimas, Argentinos Vyriausybė jų nepateikė.

                     (90)

                     Be to, nė viename iš teisėkūros procedūra nuo 2002 m. priimtų su sojoms, sojų aliejui arba biodyzelinui taikomo eksporto mokesčio keitimu susijusių aktų nenurodyta, kad priežastis, dėl kurios nustatomas tokio dydžio eksporto mokestis, yra pajamų didinimas. Kaip paaiškinta 91–100 konstatuojamosiose dalyse, šiuose teisėkūros procedūra priimtuose aktuose kaip tik nurodyta, kad eksporto mokesčiu siekiama paraginti sojų tiekėjus toliau parduoti sojas vidaus rinkoje už mažesnes nei tarptautinės kainas. Taigi eksporto mokesčius sojoms Argentinos Vyriausybė taiko ne kaip fiskalinę pajamų priemonę, bet kaip priemonę remti vidaus biodyzelino pramonės plėtrą.

                     (91)

                     Paskelbus nepaprastąją padėtį (33), Rezoliucija 11/2002 (34) eksporto mokestis 2002 m. padidintas nuo 3,5 % iki 13,5 %. Į šią rezoliuciją įtrauktas toks pareiškimas: taip pat reikia atsižvelgti į bet kokio galimo esminio tarptautinių žemės ūkio produkcijos kainų pokyčio poveikį (paryškinta); iš jo matyti, kad šios priemonės imtasi siekiant paveikti sojų vidaus rinkos kainą, palyginti su pasauline rinkos kaina.

                     (92)

                     Tais pačiais metais ši norma buvo dar kartą padidinta nuo 13,5 % iki 23,5 % pagal Rezoliuciją 35/2002 (35), kurioje nurodyta, kad pagal Įstatymą Nr. 22415 galima nustatyti importo mokesčius vartojimo prekėms, siekiant stabilizuoti vidaus rinkos kainas, kol jos pasieks tinkamą lygį, ir išlaikyti vidaus rinkos poreikius atitinkančią pasiūlą. Teisės akte nurodyta, kad šios priemonės yra pereinamosios ir laikinos, taikomos tol, kol išlieka dabartinės bendrosios ekonominės sąlygos. Vis dėlto šie eksporto mokesčiai vis dar galioja ir yra panašaus dydžio kaip ir nepaprastosios padėties laikotarpiu, o kitiems grūdams nustatytas 0 % eksporto mokestis (36).

                     (93)

                     2007 m. veiklą pradėjo pirmieji Argentinos dideliu mastu veikiantys biodyzelino gamintojai. Tais metais Argentinos Vyriausybė paskelbė dvi rezoliucijas, kuriomis eksporto mokestis sojoms padidintas nuo 23,5 % iki 27,5 % (37), o paskui iki 35 % (38). Abiejose šiose rezoliucijose nurodyta, kad priežastis, dėl kurios nustatomas papildomas eksporto mokestis, be šių produktų vidaus ir tarptautinės paklausos padidėjimo, yra ta, kad produktai, kuriems taikomos šios rezoliucijos (pirmiausia su sojomis susiję produktai) taikomi naujiems gamybos būdams ir kaip pavyzdys aiškiai nurodytas biokuras.

                     (94)

                     Be to, Rezoliucijoje 10/2007 (39) aiškiai nurodyta, kad iš esmės padidėjo tarptautinės grūdų kainos <…>, todėl manoma, kad įvairioms pirmiau nurodytoms prekėms tinkama nustatyti papildomus eksporto muitus (paryškinta).

                     (95)

                     Be to, Rezoliucijoje 369/2007 (40) aiškiai nurodyta, kad didinti eksporto mokestį reikia siekiant mažinti vidaus rinkos kainas, įtvirtinti pajamų paskirstymo patobulinimus ir skatinti kurti pridėtinę vertę paryškinta).

                     (96)

                     2008 m. Rezoliucijoje 125/2008 (41) Argentinos Vyriausybė nustatė formulę fiksuotai eksporto mokesčio sumai apskaičiuoti atsižvelgiant į Vyriausybės (Žemės ūkio verslo ministerijos) kasdien nustatomą oficialią FOB kainą.

                     (97)

                     Rezoliucijoje 125/2008 nurodytas šis politikos tikslas:
                           Pastaraisiais metais labai padidėjo tarptautinės grūdų ir aliejingųjų sėklų kainos; joms būdingi dideli metiniai svyravimai. Užsitęsęs šis scenarijus gali daryti neigiamą poveikį visai ekonomikai, pvz., gali padidėti vidaus rinkos kainos,

                        sumažėti turto paskirstymo sąžiningumas ir padidėti netikrumas priimant sprendimus dėl investavimo į žemės ūkio ir gyvulininkystės pramonę. Pasiūlytas pagrindiniam grūdų ir aliejingųjų sėklų pogrupiui taikomų eksporto muitų sistemos pakeitimas yra tinkama pirmiau minėtų problemų sprendimo priemonė (paryškinta).

                     (98)

                     2008 m. Rezoliucijoje 64/2008 (42) Argentinos Vyriausybė dar kartą pakeitė eksporto mokesčio apskaičiavimo formulę ir dar kartą aiškiai nurodė savo politikos tikslą: Kintamųjų eksporto muitų sistemos tikslas –

                           mažinti grūdų ir aliejingųjų sėklų

                        bei jų šalutinių produktų

                           tarptautinių kainų didėjimo poveikį vidaus rinkos kainoms ir kartu padėti gerinti pajamų paskirstymą
                         (paryškinta).

                     (99)

                     2012 m. Argentinos Vyriausybė paskelbė bendrą rezoliuciją, kurioje nurodė, kad Argentina nustatė įvairią viešąją politiką, siekdama sustiprinti nacionalinę biodyzelino pramonę, ypač įsigaliojus Įstatymui Nr. 26.093. Šioje bendroje rezoliucijoje taip pat nurodyta, kad eksporto muitai biodyzelinui ir jo mišiniams dera su kitiems aliejingųjų sėklų sektoriaus šalutiniams produktams taikomais eksporto muitais, atsižvelgiant į skirtingas gamybos sąnaudas ir išlaikant tokį skirtumą, kad faktinis biodyzelinui taikomas tarifas būtų mažesnis už pagrindinei jo žaliavai taikomą tarifą, todėl skatinamas vertės kūrimas Argentinoje ir taip padedama skatinti biodyzelino pramonės plėtrą (43).

                     (100)

                     2015 m. pabaigoje naujai išrinkta Argentinos Vyriausybė eksporto mokestį kitiems augalams panaikino, o eksporto mokestis sojoms išliko didelis. Dekrete 133/2015 (44), kuriuo nustatomas eksporto mokesčio kviečiams panaikinimas, o sojoms taikomo eksporto mokesčio procentinė dalis pakeičiama į 30 %, nurodytas šis politikos tikslas: dėl sojų ir jų šalutinių produktų pažymėtina, kad apsodintų plotų didinimas ir rekordinis derlius praėjusį sezoną

                           nesutrukdė mažėti konkurencingumui ir pelningumui visoje susijusioje vertės grandinėje
                         (paryškinta). Šiuo atžvilgiu vertės grandinė susijusi, be kita ko, su biodyzelino pramone.

                     (101)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO pakartojo savo tvirtinimą, kad bet koks sojoms taikytų eksporto mokesčių poveikis biodyzelino gamybai, jei šio poveikio apskritai esama, geriausiu atveju aiškiai yra šalutinis pajamų rinkimo priemonės poveikis.

                     (102)

                     Komisija su šiuo tvirtinimu nesutiko. 91–100 konstatuojamosiose dalyse cituotų dekretų negalima laikyti vien „tik politikos skelbimu“. Šiuose teisės aktuose ne kartą išreikštas Argentinos Vyriausybės ketinimas remti biodyzelino pramonę ir, kitaip nei mano Argentinos Vyriausybė, dekretuose nenurodyta, kad sojoms taikomo eksporto mokesčio paskirtis yra pajamų rinkimas. Tai, kad sojoms taikomo eksporto mokesčio funkcija yra pajamų didinimas, nenurodyta nė viename iš Argentinos Vyriausybės pateiktoje informacijoje nurodytų teisės aktų.

                     (103)

                     Dėl Argentinos Vyriausybės nustatytų eksporto mokesčių sojoms Argentinos sojų augintojai patenka į ekonomiškai nenaudingą padėtį, nes yra raginami parduoti savo prekes vidaus rinkoje už mažesnę kainą, nei galėtų gauti, jei šie eksporto mokesčiai nebūtų taikomi. Todėl jie negali racionaliai rinktis ir yra raginami laikytis šiuo eksporto mokesčiu siekiamo politikos tikslo.

                     (104)

                     Šią neracionalią padėtį dar labiau paaštrino kiti eksporto apribojimai, pvz., 2006–2015 m. taikytos eksporto kvotos kitiems nei sojos žemės ūkio produktams, kuriomis atgrasyta nuo kitų augalų eksporto ir augintojams nurodyta toliau gaminti sojas (o ne kitus grūdus), todėl vidaus rinkos kaina dar labiau sumažėjo. Sojų augintojai taip pat toliau gamino ir pardavė savo produkciją vietoje, nes kaupti šio žemės ūkio produkto atsargas nėra tinkama, o vidutinės trukmės arba ilguoju laikotarpiu jų kaupti neįmanoma.

                     (105)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto kvotų kukurūzams ir kviečiams netaikyta dešimtmetį. Vis dėlto Komisija padarė išvadą, kad šis teiginys buvo faktiškai neteisingas. Rezoliucijoje 543/2008 (45) aiškiai reguliuotas didžiausio, be kita ko, kviečiams ir kukurūzams taikytino, eksporto kiekio nustatymas. Ši priemonė galiojo iki 2015 m. pabaigos (46).

                     (106)

                     Be to, 2009 m. Argentinos Vyriausybė nustatė laikiną sojų importo draudimą ir nurodė, kad pirmenybė turėtų būti teikiama ne importuotų, bet vidaus žaliavų naudojimui, taip didinant Argentinos gaminio vertę tarptautinėje rinkoje, ir kad laikinas vietoje gaminamų žaliavų importas iškraipo šį tikslą (47). 2012 m. Argentinos Vyriausybė įsteigė Įgaliotųjų sojų operatorių registrą ir panaikino importo draudimą (48). Vis dėlto iki kitų šio registro pakeitimų 2016 m. (49) importuoti sojas į Argentiną tebebuvo labai sudėtinga. Importo draudimas kartu su sojoms nustatytu eksporto mokesčiu patvirtina Argentinos Vyriausybės politikos tikslą skatinti biodyzelino pramonės plėtrą vien vidaus rinkoje, įskaitant vietinį kiekį tiekimo grandinėje. Juo Argentinoje sukuriama dirbtinė, Vyriausybės skatinama vidaus vartojimui skirta sojų produkcija, kuria užtikrinama, kad būtų patenkinta vietinė sojų paklausa, remiantis vietine pasiūla, kuria siekiama nurodytų politikos tikslų.

                     (107)

                     Be to, ilgalaikiai kitų augalų eksporto apribojimai lėmė didelį sojų gamybos padidėjimą, vadinamąją Argentinos žemės ūkio „sojización“ (50). NET 2015 m. panaikinus eksporto kvotas (51) sojų gamyba, palyginti su kitais augalais, labai nesumažėjo ir išliko palyginti stabili, žr. toliau pateiktą 1 diagramą:

                        1 diagrama

                        Argentinos sojų, kukurūzų ir kviečių gamyba pagal derliaus metus

                     Gamyba milijonais metrinių tonų
                     Sojos
                     Kukurūzai
                     Kviečiai
                     2000/01
                     2001/02
                     2002/03
                     2003/04
                     2004/05
                     2005/06
                     2006/07
                     2007/08
                     2008/09
                     2009/10
                     2010/11
                     2011/12
                     2012/13
                     2013/14
                     2014/15
                     2015/16
                     2016/17
                     2017/18

                        Šaltinis: http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/.

                     (108)

                     Be to, įgyvendindama Plan Belgrano (52), Argentinos Vyriausybė 2017 m. paskelbė rezoliuciją, kuria nustatoma sojas auginančių ūkininkų skatinimo sistema (53). Plan Belgrano buvo parengtas 2016 m. kaip dešimties šiaurinių istoriškai mažiau nei kiti šalies regionai išsivysčiusių Argentinos provincijų infrastruktūros ir pramonės plėtros planas. Šia rezoliucija 2017 m. kovo 1 d. – rugpjūčio 31 d. teiktos finansinės paskatos sojų augintojams dešimtyje labiausiai atsilikusių Argentinos provincijų (54); jas teikiant augintojams toliau nurodyta gaminti sojas ir didinti padidėjusią sojų vidaus pasiūlą, kad būtų galima plėtoti biodyzelino pramonę.

                     (109)

                     Komisija manė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, Argentinos Vyriausybė ėmėsi aktyvesnio vaidmens nei vien tik skatinimas, kaip reikalavo Apeliacinis komitetas (55). Argentinos Vyriausybės taikomomis priemonėmis ribojama sojų augintojų veiksmų laisvė, nes praktiškai ribojami jų verslo sprendimai dėl to, už kokią kainą ir kur parduoti produktus.

                     (110)

                     Jie negali didinti savo pajamų, kurias galėtų gauti, jei sojoms nebūtų taikomas eksporto mokestis (pvz., eksportuodami savo produkciją, kad galėtų pasinaudoti didesnių kainų pranašumais, arba didindami vidaus rinkos kainas) ir kitos panašios ribojamosios priemonės.

                     (111)

                     Tai taip pat patvirtina dekretai 133/2015 ir 640/2016, kuriais Argentinos Vyriausybė imasi konkrečių priemonių padėti sojų pramonei ir su ja susijusiai vertės grandinei pakeisti visos susijusios vertės grandinės konkurencingumo ir pelningumo mažėjimo tendenciją. Todėl Argentinos Vyriausybė sojų augintojus ragina arba jiems nurodo išlaikyti gamybą, kad būtų galima aprūpinti vidaus rinką, net jei racionalus tiekėjas pritaikytų savo produkciją ir kainas tais atvejais, kai eksportas neskatinamas.

                     (112)

                     Todėl šiomis priemonėmis Argentinos Vyriausybė ragina sojų augintojus išlaikyti sojas Argentinoje, nes jie negali parduoti jų didesnėmis kainomis, kurios Argentinoje vyrautų, jei šios priemonės nebūtų taikomos.

                     (113)

                     Taigi žaliavų gamintojams Argentinos Vyriausybė paveda arba nurodo tiekti prekes vidaus rinkos sojų naudotojams, t. y. biodyzelino gamintojams, už mažesnį nei tinkamas atlygį. Sojų augintojai įpareigojami sukurti Argentinoje dirbtinę, suskaidytą mažų kainų vidaus rinką.

                     (114)

                     Kitaip tariant, taikydama aprašytas priemones Argentinos Vyriausybė žino, kaip sojų augintojai į jas reaguos ir kokie bus susiję padariniai. Reaguodami į eksporto mokesčius ir kitas ribojamąsias priemones, gamintojai gali šiek tiek sumažinti savo gamybą vidaus rinkoje, bet iš įrodymų matyti, kad gamyba nei sustojo, nei labai sumažėjo (žr. toliau pateiktą ir 139 konstatuojamojoje dalyje išsamiau paaiškintą 1 lentelę). Komisija padarė išvadą, kad taip nutiko dėl Argentinos Vyriausybės pavedimo ir nurodymo sojų augintojams toliau gaminti ir eksportuoti.

                     (115)

                     Kaip paaiškinta, sojų auginimo sektoriuje jų gamyba pritaikoma nedaug, todėl mažėja vidaus rinkos kainos. Šiuo atžvilgiu poveikis nustatomas ne ex post, bet ex ante, todėl nėra „atsitiktinis“. Šią politiką ir susijusių privačių subjektų, kurie veikia kaip Argentinos Vyriausybės įgaliotiniai vykdyti jos politiką tiekiant sojas biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį, elgesį sieja aiškus „įrodomas ryšys“.

                     (116)

                     Pati Argentinos Vyriausybė yra pripažinusi, kad, taikant jos priemonių rinkinį, buvo sėkmingai siekta nurodyto politikos tikslo remti biodyzelino pramonę. Argentinos Vyriausybė 2012 m. paskelbtoje toliau nurodytoje savo bendroje rezoliucijoje tvirtino, kad nustatyta viešoji politika apima įvairius biodyzelino pramonės skatinimo mechanizmus. Ji taip pat tvirtino, kad tai paaiškina sėkmingus šio gamybos sektoriaus veiklos rezultatus; pagrindinės jo žaliavos bendrasis pelnas perdirbimo etape viršijo 25 % (56). Šis pelnas, atrodo, buvo gautas daugiausia dėl biodyzelino ir sojų eksporto muitų skirtumų.

                     (117)

                     Apibendrinant pažymėtina, kad, kaip nustatė Komisija, Argentinos Vyriausybė sojų gamintojams pavedė arba nurodė vykdyti jos politiką, pagal kurią kurta suskaidyta vidaus rinka, o sojos vidaus biodyzelino pramonei tiektos už mažesnį nei tinkamas atlygį.

                     (118)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad Komisija išplėtė pavedimo arba nurodymo sąvokų taikymo sritį, pabrėždama raginimo ir gairių sąvokas, nors pagal PPO reikalavimus atsakomybės perdavimas turi būti aiškus ir teigiamas veiksmas, skirtas konkrečiai šaliai, o jo tikslas turi būti konkreti užduotis arba pareiga. Vien Vyriausybės politikos pareiškimai negali būti laikomi užsakymu, o tariamas užsakymas arba pavedimas negali būti atsitiktinis arba vien šalutinis Vyriausybės reglamentavimo poveikis.

                     (119)

                     Komisija su tuo nesutiko. Kaip nurodyta 117 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgdama į 93 konstatuojamojoje dalyje nurodytą PPO teismo praktiką, Komisija rado esminių įrodymų, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad Argentinos Vyriausybė ėmėsi aiškių ir teigiamų veiksmų pavesti arba nurodyti sojų augintojams parduoti savo sojas biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį. Vyriausybės veiksmus ir sojas auginančių ūkininkų elgesį sieja „įrodomas ryšys“, todėl šių ūkininkų veiksmus galima susieti su Argentinos Vyriausybe. Argentinos Vyriausybė nepagrindė savo tvirtinimo, kad Komisijos rastus įrodymus būtų galima laikyti vien Argentinos Vyriausybės politikos pareiškimais. Pavyzdžiui, Argentinos Vyriausybė neužginčijo, kad buvo nurodyti iš šių pareiškimų kylantys politikos tikslai; Argentinos Vyriausybė taip pat nepaneigė pareiškimų, kuriuose džiaugiamasi tuo, kad ribojamosiomis priemonėmis sėkmingai siekiama politikos tikslų remti Argentinos biodyzelino pramonę. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (120)

                     Be to, Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad Komisijos išvada, kad tai, jog platesnėje Argentinos Vyriausybės sukurtoje sistemoje esama įvairių mechanizmų, kuriais siekiama remti konkretų pramonės sektorių, yra svarbu siekiant nustatyti veiksmų pobūdį, yra akivaizdžiai neteisinga, nes eksporto mokesčiai nėra įtraukti į pagrindinio reglamento 3 straipsnio i–iii punktus (arba į SKP sutartį) ir nepatenka į pagrindinio reglamento 3 straipsnio iv punkto taikymo sritį.

                     (121)

                     Vien dėl to, kad eksporto mokesčiai pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte aiškiai nepaminėti, nereiškia, kad jie negali būti finansinio įnašo pobūdžio ir todėl patektų į subsidijos apibrėžties pagal pagrindinį reglamentą ir SKP sutartį taikymo sritį. Komisija pateikė išsamių įrodymų dėl to, kad sojoms taikytu eksporto mokesčiu kartu su kitomis priemonėmis naudotasi kaip priemone raginti sojų augintojus laikytis nurodytų politikos tikslų taip, kad jis prilygsta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytai kompensuotinai subsidijai. Kadangi Argentinos Vyriausybė nepagrindė tvirtinimo, kodėl eksporto mokesčio sojoms nebūtų galima laikyti kompensuotina subsidija, Komisija šį tvirtinimą atmetė.

                     (122)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė nesutiko su Komisijos 121 konstatuojamojoje dalyje nustatytu faktu, kad Argentinos Vyriausybė nepagrindė savo tvirtinimo, kodėl eksporto mokesčio sojoms nebūtų galima laikyti kompensuotina subsidija.

                     (123)

                     Per visą tyrimą Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad eksporto mokesčiai nustatyti siekiant generuoti pajamas, bet nepateikė šį tvirtinimą pagrindžiančių įrodymų nė dėl vieno iš teisėkūros procedūra priimtų aktų, kuriais nustatomas arba keičiamas eksporto mokestis sojoms. Iš tikrųjų, remdamasi esamais įrodymais, Komisija nusprendė, kad eksporto mokesčiai yra viena iš priemonių, kuriomis Argentinos Vyriausybė naudojosi siekdama remti biodyzelino pramonės plėtrą. Todėl Komisija priėjo prie kitokios išvados – ji paaiškinta pirmiau išdėstytose 89–90 konstatuojamosiose dalyse – ir pirminį Argentinos Vyriausybės tvirtinimą atmetė.

                     (124)

                     CARBIO tvirtino, kad Komisija nesilaikė aukšto standarto, kurio reikia laikytis siekiant įrodyti pavedimą arba nurodymą. Sojų augintojai ir toliau gali laisvai spręsti, ar gaminti, parduoti ir eksportuoti savo sojas. Nė vienu iš sojoms taikomu eksporto mokesčio elementu nepavedama arba nenurodoma sojų augintojams priimti kurį nors iš šių sprendimų.

                     (125)

                     Komisija nesutiko su tuo, kad šiuo atveju nesilaikyta pavedimo arba nurodymo standarto, kaip išdėstyta 82 konstatuojamojoje dalyje. Be to, CARBIO tvirtinimas, kad sojų augintojai gali laisvai nustatyti sojų kainą, yra neteisingas. Per tikrinamąjį vizitą Argentinos Vyriausybė paaiškino, kaip Vyriausybė nustato sojų eksportui taikomą FOB kainą. Ir sojų eksporto kaina, ir jų vidaus rinkos kaina yra daug mažesnės už pasaulinę rinkos kainą, todėl sojų augintojų laisvė nustatyti savo kainas yra ribota. Galiausiai CARBIO neatsižvelgia į tai, kad eksporto mokestis yra ne vienintelė priemonė, kurią Argentinos Vyriausybė parengė siekdama teikti nurodymus sojų augintojams. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (126)

                     CARBIO taip pat užginčijo 112 konstatuojamojoje dalyje nurodytą Komisijos nustatytą faktą, kad sojų augintojai negali parduoti geresnėmis kainomis, kurios Argentinoje vyrautų nesant šių priemonių, ir savo tvirtinimą grindė nurodydama Vidaus prekybos komisijos tyrimo dokumentą, kuriame nurodyta, kad, panaikinus sojoms taikomą eksporto mokestį, sojų vidaus rinkos kainos padidėtų tik 1,2 % (57).

                     (127)

                     Vis dėlto Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad, remiantis žurnale American Journal of Agricultural Economics paskelbtu tyrimu (58), jei nebūtų taikomas eksporto mokestis, sojų vidaus rinkos kaina galėtų būti gerokai – iki 26,0 % – didesnė. Be to, CARBIO nurodytame tyrimo dokumente taip pat nurodyta, kad, panaikinus sojoms taikomą eksporto mokestį, sojų pasaulinė vidaus rinkos kaina sumažėtų 18 %. Taigi, teoriškai panaikinus 23,5 % eksporto mokestį, skirtumo tarp Argentinos kainos ir pasaulinės rinkos kainos beveik nebeliktų.

                     (128)

                     Todėl Komisija pakartojo išvadą, kad sojų augintojai raginami toliau auginti ir parduoti sojas Argentinoje, nesudarant jiems sąlygų parduoti jas geresnėmis kainomis, kurios Argentinoje vyrautų nesant šių priemonių.

                     (129)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO pakartojo savo tvirtinimus, kad:

                                 —

                                 priemonių, kuriomis vidaus sojų augintojai būtų raginami parduoti sojas vietoje už mažesnį nei tinkamas atlygį, rinkinio nėra,

                                 —

                                 sojų augintojai gali laisvai nustatyti savo sojų kainą,

                                 —

                                 sojoms taikomais eksporto mokesčiais finansinis įnašas neteikiamas ir kad bet koks sojoms taikomo eksporto mokesčių poveikis biodyzelino gamybai geriausiu atveju tėra šalutinis pajamų rinkimo priemonės poveikis,

                                 —

                                 sojoms taikomų eksporto mokesčių pobūdis ir pajamų rinkimo tikslas neturi nieko bendra su tariamu pavedimu arba nurodymu,

                                 —

                                 todėl nauda neteikiama.

                     (130)

                     Argentinos Vyriausybė ir CARBIO taip pat nesutiko su Komisijos teisiniu sąvokų „pavesti“ ir „nurodyti“ aiškinimu. Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad tai, kaip Komisija vertina finansinį įnašą, labai primena PPO teismo praktikoje aiškiai kategoriškai atmestą vadinamąjį „poveikiu grindžiamą požiūrį“.

                     (131)

                     CARBIO taip pat tvirtino, kad dabartinė sojų pasaulinė rinkos kaina neatitinka tos sojų vidaus rinkos kainos Argentinoje, kuri galiotų, jei nebūtų taikomas eksporto mokestis.

                     (132)

                     Kadangi Argentinos Vyriausybė arba CARBIO vien pakartojo pirmiau pateiktus argumentus, bet nė vieno iš šių tvirtinimų nepagrindė, Komisija juos atmetė.

               3.2.2.3.   Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodytas pavedimas arba nurodymas privatiems subjektams

                     (133)

                     Toliau Komisija vertino, ar Argentinos sojų augintojai yra privatūs subjektai, kuriems Argentinos Vyriausybė davė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodytą pavedimą arba nurodymą.

                     (134)

                     Atrinkti Argentinos eksportuojantys gamintojai visas biodyzelino gamybai naudotas sojas pirko iš vidaus šaltinių. Jos buvo perkamos iš privačių sojų ūkių, nepaisant nedidelio sojų kiekio, tiekto iš valstybei priklausančios bendrovės YPF.

                     (135)

                     Todėl remdamasi turima informacija Komisija nusprendė, kad visi sojų augintojai yra privatūs subjektai, kuriems Argentinos Vyriausybė davė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje nurodytą pavedimą tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį.

               3.2.2.4.   Sojų augintojų vykdytas sojų tiekimas už mažesnį nei tinkamas atlygį

                     (136)

                     Paskui Komisija tikrino, ar sojų augintojai iš tikrųjų vykdė Argentinos Vyriausybės politiką tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį. Reikėjo išsamiai išnagrinėti Argentinos rinkos raidą taikant atitinkamą lyginamąjį rodiklį. Atsižvelgdama į 64 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, Komisija, siekdama nustatyti, ar sojų augintojai tiekė sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį, nusprendė iš dalies remtis turimais faktais.

                     (137)

                     84–116 konstatuojamosiose dalyse aprašytų priemonių rinkiniu Argentinos Vyriausybė sojų augintojus ragino parduoti sojas vietoje už mažesnes kainas, nei jos būtų parduodamos kitomis aplinkybėmis (t. y. jei šios priemonės nebūtų taikytos, sojų augintojai būtų eksportavę sojas už daug didesnę pasaulinę rinkos kainą arba būtų tiesiog pritaikę savo pasiūlą prie rinkos suvaržymų). Tačiau sojų augintojai to nedarė dėl Argentinos Vyriausybės politikos skatinti tolesnės gamybos grandies biodyzelino pramonės plėtrą.

                     (138)

                     Iš 1 lentelės matyti, kad beveik visos vidaus vartojimui skirtos sojos smulkinant toliau perdirbamos į sojų aliejų. Sojų gamybos, eksporto, importo ir smulkinimo vidaus rinkoje duomenys pagal atitinkamus metus yra šie:

                        1 lentelė

                        Argentinos sojų, sojų aliejaus ir biodyzelino gamyba

                                 Sojų gamyba (metrinėmis tonomis)

                                 Sojų eksportas (metrinėmis tonomis)

                                 Sojų importas (metrinėmis tonomis)

                                 Sojų smulkinimas (metrinėmis tonomis)

                                 Sojų aliejaus gamyba (metrinėmis tonomis)

                                 Vidaus vartojimui skirtas sojų aliejus (metrinėmis tonomis)

                                 Biodyzelino gamyba (metrinėmis tonomis)

                                 2007 m.

                                 47 482 787

                                 11 843 248

                                 2 245 391

                                 36 268 044

                                 6 962 206

                                 474 078

                                 2008 m.

                                 46 238 890

                                 11 733 588

                                 2 891 771

                                 31 709 219

                                 6 024 101

                                 1 078 022

                                 711 864

                                 2009 m.

                                 30 989 474

                                 4 292 321

                                 823 924

                                 30 285 623

                                 5 772 026

                                 1 348 922

                                 1 179 103

                                 2010 m.

                                 52 676 218

                                 13 616 012

                                 189

                                 36 824 921

                                 7 000 075

                                 2 118 336

                                 1 820 385

                                 2011 m.

                                 48 878 774

                                 10 420 216

                                 12 862

                                 37 339 854

                                 7 113 681

                                 2 996 512

                                 2 429 964

                                 2012 m.

                                 40 100 197

                                 6 158 407

                                 1 428

                                 33 333 313

                                 6 353 359

                                 2 841 121

                                 2 456 578

                                 2013 m.

                                 49 306 202

                                 7 784 236

                                 1 615

                                 34 040 869

                                 6 432 942

                                 2 448 560

                                 1 997 809

                                 2014 m.

                                 53 397 720

                                 7 360 901

                                 2 227

                                 37 936 186

                                 7 096 392

                                 3 184 146

                                 2 584 290

                                 2015 m.

                                 61 446 556

                                 11 509 272

                                 566

                                 40 940 319

                                 7 895 905

                                 2 407 954

                                 1 810 659

                                 2016 m.

                                 58 799 258

                                 8 910 323

                                 853 849

                                 44 482 510

                                 8 670 493

                                 3 137 953

                                 2 659 275

                                 2017 m.

                                 54 971 626

                                 7 369 126

                                 1 897 833

                                 41 824 091

                                 8 065 602

                                 3 264 784

                                 2 871 435

                                    Šaltinis: Argentinos Vyriausybės pateikti duomenys iš įvairių viešai prieinamų Argentinos duomenų bazių.

                     (139)

                     Iš 1 lentelės matyti, kad sojų gamyba padidėjo nuo 26,7 mln. metrinių tonų 2001 m. iki 40,5 mln. metrinių tonų 2006 m. (59) Dėl šio sojoms taikomo eksporto mokesčio padidėjimo sojų gamyba ne sumažėjo, bet ekonominiu požiūriu neracionaliai padidėjo. Iš tikrųjų, nesant raginimo įvairiomis Argentinos Vyriausybės priemonėmis, tiekėjai, kuriems taikomi eksporto apribojimai, prisitaikytų prie rinkos sąlygų. Vis dėlto šiuo atveju, užuot mažinę savo gamybą, sojų augintojai taip pat naudojosi pranašumais, teikiamais siekiant politikos tikslo skatinti ir kurti konkurencingą biodyzelino pramonę, o tam reikėjo, kad biodyzelino gamintojams būtų tiekiamas tam tikras sojų kiekis mažesnėmis nei tarptautinės kainomis.

                     (140)

                     Ši tendencija (metrinėmis tonomis) matyti iš toliau pateiktos 2 diagramos:

                        2 diagrama

                        Sojų perdirbimas Argentinoje

                     Sojų smulkinimas
                     Sojų importas
                     Sojų eksportas
                     Sojų gamyba
                     2017
                     2016
                     2015
                     2014
                     2013
                     2012
                     2011
                     2010
                     2009
                     2008
                     2007

                        Šaltinis: 138 konstatuojamosios dalies lentelėje pateikti duomenys.

                     (141)

                     Iš 1 lentelės ir 2 diagramos matyti, kad beveik visa vidaus vartojimui skirta sojų produkcija buvo smulkinama ir kad ją smulkinant gautas sojų aliejus daugiausia buvo naudojamas biodyzelinui gaminti.

                     (142)

                     Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO tvirtino, kad, Komisijos teigimu, visos vidaus rinkoje parduodamos sojos buvo naudojamos vien biodyzelinui gaminti. Komisija nurodė, kad taip nėra. Kaip nurodyta 141 konstatuojamojoje dalyje, sojos vidaus rinkoje parduodamos, kad jas smulkinant būtų galima gauti sojų aliejų ir sojų miltus. Gautas sojų aliejus naudojamas biodyzelinui gaminti, nes reikšmingos sojų aliejaus vidaus rinkos Argentinoje nėra. Dalis sojų aliejaus ir sojų miltų eksportuojama.

                     (143)

                     Be to, sojų eksportas vykdomas tik visiškai patenkinus sojų smulkinimo ir biodyzelino gamybos vidaus vartojimo poreikius. Iš 1 lentelės ir 2 diagramos taip pat matyti, kad eksporto apribojimų taikymo metais sojos neimportuotos arba jų importuota labai nedaug. Tai taip pat matyti iš nustatyto atrinktų eksportuojančių gamintojų verslo modelių. Iš tikrųjų nė vienas iš jų neimportavo sojų biodyzelino gamybai. Sojas jie importavo tik siekdami jas naudoti smulkinimo įrenginiuose, o tada visą gautą sojų aliejų ir miltus eksportuodavo iš Argentinos.

                     (144)

                     Todėl pagrindinis Argentinos Vyriausybės priemonės tikslas buvo pasiektas: viduje pagamintų sojų visiškai pakako, kad būtų galima atsižvelgti į vidaus biodyzelino gamybai skirtų žaliavų paklausą vidaus rinkoje, bet tai buvo nenaudinga sojų augintojams, kurie, nepatirdami eksporto apribojimų, savo pelną būtų optimizavę ir visą savo produkciją būtų eksportavę arba pardavę vidaus rinkoje už didesnes kainas.

                     (145)

                     Remiantis atitinkama PPO teismo praktika, kaip paaiškinta ypač 78 konstatuojamojoje dalyje, siekiant įrodyti, kad buvo duotas pavedimas ir nurodymas, dažniausiai Vyriausybė žaliavos gamintojams turėtų būti kaip nors grasinusi arba juos raginusi. Paliekant tam tikrą veiksmų laisvę, šis faktas nebūtinai turi būti atmetamas. Ši konkretaus atvejo analizė grindžiama įrodymais. Šiuo atveju svarbu tai, kad eksportas labai tarptautinėje biržos prekės rinkoje yra palyginti ribotas, nors Argentina yra viena iš pagrindinių sojų gamintojų pasaulyje, ypač atsižvelgiant į tai, kad kaina tarptautinėse rinkose yra gerokai didesnė nei vidaus rinkos kaina Argentinoje (žr. 158 konstatuojamojoje dalyje pateiktą 3 diagramą).

                     (146)

                     Įrodymai Argentinos teisės aktuose (žr. 91–99 konstatuojamąsias dalis) rodo, kad Argentinos Vyriausybės politikos tikslas yra plėtoti didesnės pridėtinės vertės tolesnės gamybos grandies pramonės sektorius, įskaitant biodyzelino pramonę, ir sudaryti jiems palankias sąlygas. Be to, Argentinos Vyriausybė aiškiai nurodė savo tikslą apsaugoti tolesnės gamybos grandies pramonės sektorius nuo didėjančių tarptautinių kainų.

                     (147)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad Komisija nepateikė įrodymų dėl teiginio, kad sojų augintojai būtų linkę optimizuoti savo pelną.

                     (148)

                     Negavusi tiesioginės informacijos iš sojų augintojų, kaip paaiškinta 61–64 konstatuojamosiose dalyse, Komisija darė prielaidą, kad sojų augintojai yra rinkos ekonomikoje veikiantys racionalūs ekonominės veiklos vykdytojai, besistengiantys kuo labiau optimizuoti gaunamą naudą. Todėl ji nusprendė, kad sprendimas didinti sojų gamybą, kai dėl padidėjusio eksporto mokesčio mažėja kainos, yra neracionalus. Sojų augintojai toliau tiekia sojas, nepaisydami įvairių Argentinos Vyriausybės priimtų ribojamųjų priemonių, dėl Argentinos Vyriausybės patvirtintų veiksmų, kuriais sojų augintojai raginami kaip subjektai, įgyvendinantys nurodytus politikos tikslus remti biodyzelino pramonę. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (149)

                     Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad nepateikta jokių įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad sojų apdorojimas Argentinoje dėl sojoms taikomo eksporto mokesčių būtų kaip nors pakitęs.

                     (150)

                     Komisija su tuo nesutiko. Pirmiausia Komisija primena tai, kad Argentinos Vyriausybė nepadėjo Komisijai gauti reikiamos informacijos iš sojų augintojų, kuria remiantis būtų galima geriau įvertinti šių augintojų elgseną. Todėl Komisija manė, kad, remiantis turima informacija, Argentinos Vyriausybės priemonės (įskaitant eksporto mokestį) pakeitė sojų augintojų elgseną, kad būtų pasiektas Argentinos Vyriausybės norimas poveikis. Iš 1 lentelės matyti, kad, nepaisant 2007 m., t. y. prasidėjus biodyzelino gamybai dideliu mastu, padidėjusio eksporto mokesčio sojoms, sojų gamyba labai padidėjo. Be to, didelę dalį sojų aliejaus eksporto per tą patį laikotarpį pakeitė biodyzelino eksportas; iš to matyti, kad Argentinos Vyriausybės priemonės paskatino struktūrinius pokyčius, kuriais siekta didinti biodyzelino pramonės konkurencingumą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (151)

                     Taip pat akivaizdu, kad daugybė (apytiksliai 64 000) smulkiųjų sojas auginančių ūkininkų, net jei jiems Argentinos Vyriausybė oficialiai nesudaro kliūčių eksportuoti savo produktų, šia politika raginami beveik visą savo produkciją parduoti vidaus rinkoje už mažesnes kainas, nei galėtų parduoti tarptautinėse rinkose kitomis aplinkybėmis. Byloje nėra įrodymų, kad Argentinos Vyriausybė būtų kaip nors bandžiusi skatinti ir (arba) aktyviai tiesiogiai arba netiesiogiai padėti didinti eksportą ir taip didinti sojas auginančių ūkininkų pelną, nors buvo žinoma, kad smulkiesiems ūkininkams sunku rasti klientų užsienyje, bendrauti užsienio kalba ir sutvarkyti visus sudėtingus administracinius eksporto formalumus.

                     (152)

                     Kadangi kitų priešingų įrodymų byloje nėra ir atsižvelgiant į tai, kad Argentinos Vyriausybė nepakankamai bendradarbiavo ir šiuo atžvilgiu nepateikė susijusių įrodymų ir informacijos, Komisija padarė išvadą, kad iš šių įrodymų matyti raginimas, kad sojų augintojai parduotų savo produkciją vidaus rinkoje tolesnės gamybos grandies pramonės sektorių (įskaitant biodyzelino gamintojus) naudai, o ne didintų savo grąžą, be kita ko, ieškodami kitų būdų, pvz., pritaikant savo produkcijos gamybą arba net pereinant prie kitos rūšies gamybos (pvz., kitų grūdų).

                     (153)

                     Tai, kad sojų augintojai bent formaliai dar tebeturi tam tikrą veiksmų laisvę parduoti savo produkciją užsienyje ir kad labai nedidelis eksportas vykdytas, nepaneigia pagrindinės išvados dėl to, kad jiems buvo duotas pavedimas arba nurodymas, kaip nurodyta PPO teismo praktikoje dėl DRAMS (60).

                     (154)

                     Komisija taip pat analizavo dėl Argentinos Vyriausybės priemonių vykdyto sojų tiekimo poveikį vidaus rinkos kainai Argentinoje, jei šis poveikis buvo daromas.

                     (155)

                     Komisija naudojo vidutinę sojų vidaus rinkos kainą Argentinoje, grindžiamą Žemės ūkio verslo ministerijos pateiktais mėnesiniais šalies lygmens duomenimis iš Buenos Airių Rosarijaus, Bahia Blancos ir Keneno grūdų biržos.

                     (156)

                     Atrinkti eksportuojantys gamintojai importavo šiek tiek sojų. Nors šios bendrovės šių importuotų sojų biodyzelinui gaminti nenaudojo – jos buvo naudojamos sojų aliejui gaminti, o vėliau šis aliejus buvo eksportuojamas, šio importo kainą būtų galima laikyti tipine, nes sojos buvo importuotos siekiant jas smulkinti ir reeksportuoti kaip sojų aliejų, o jų kaina atitiko pasaulinę sojų rinkos kainą.

                     (157)

                     Vidaus rinkos kaina kas mėnesį buvo lyginta su vidutine atrinktų eksportuojančių gamintojų mokėta sojų FOB importo kaina.

                     (158)

                     Toliau pateiktoje 3 diagramoje matyti kainos svyravimai nagrinėjamuoju laikotarpiu, Argentinos vidaus rinkos ir pasaulinių rinkos kainų skirtumai procentais.

                        3 diagrama

                        Argentinos vidaus rinkos kainos, palyginti su pasaulinėmis rinkos kainomis

                     Kainos skirtumas (%)
                     Pasaulinė rinkos kaina (ARS už metrinę toną)
                     Argentinos vidaus rinkos kaina (ARS už metrinę toną)
                     2017M11
                     2017M09
                     2017M07
                     2017M05
                     2017M03
                     2017M01
                     2016M11
                     2016M09
                     2016M07
                     2016M05
                     2016M03
                     2016M01
                     2015M11
                     2015M09
                     2015M07
                     2015M05
                     2015M03
                     2015M01

                        Šaltinis:„Bloomberg“ ir viešai prieinamais duomenimis grindžiami Argentinos Vyriausybės pateikti duomenys.

                     (159)

                     3 diagramoje matyti Argentinos vidaus rinkos ir pasaulinių rinkos kainų skirtumai. Juos galima paaiškinti daugiausia sojoms taikytais eksporto mokesčiais. Nurodomoji Argentinos Vyriausybės politika trukdo sojų augintojams realizuoti pelną remiantis pasaulinėmis rinkos kainomis. Sojų augintojai faktiškai negali racionaliai rinktis parduoti savo produkcijos tarptautinėse rinkose už daug didesnę kainą.

                     (160)

                     Vietoj to jie gauna panašų pelną tiek vidaus, tiek tarptautinėje rinkose, nes mažina vidaus rinkos kainas eksporto mokesčio suma. Todėl Argentinos Vyriausybė mažina vidaus rinkos kainas vidaus gamybos pramonės naudai.

                     (161)

                     Argentinos Vyriausybė duoda nurodymus sojų augintojams, nes neleidžia jiems racionaliai rinktis. Be to, kaip matyti iš diagramos, vidaus rinkos ir tarptautinių kainų skirtumai ne tik išliko dideli, bet ir saugojo biodyzelino pramonę ir kitus tolesnės gamybos grandies pramonės sektorius (pvz., smulkintojus, daugiausia susijusius su biodyzelino gamintojais) nuo didžiausių kainų padidėjimų tarptautinėje rinkoje.

                     (162)

                     Todėl Argentinos Vyriausybės priemonių rinkiniu pasiektas iš anksto nustatytas tikslas: didėjant tarptautinėms kainoms, mažinti vidaus rinkos kainas vidaus pridėtinės vertės pramonės, įskaitant biodyzelino pramonę, naudai.

                     (163)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad Argentinos sojų augintojams buvo pavesta arba nurodyta tiekti sojas vidaus biodyzelino pramonei už mažesnį nei tinkamas atlygį.

               3.2.2.5.   Funkcija, kuri paprastai suteikta Vyriausybei ir kurios atlikimo praktika realiai nesiskiria nuo praktikos, kurios paprastai laikosi Vyriausybės

                     (164)

                     Dėl kriterijaus „paprastai suteikta“, kurio kolegija (61) dar nėra išsamiau paaiškinusi, Komisija laikė, kad šalyje esančių žaliavų tiekimas nacionalinėms bendrovėms yra funkcija, kuri yra paprastai suteikta Vyriausybei. Pagal bendrą tarptautinę teisę valstybės turi suverenią teisę į savo gamtos išteklius. Kadangi jos turi didelę veiksmų laisvę nustatyti, kaip eksploatuoti savo gamtos išteklius, jų suverenumas paprastai išreiškiamas Vyriausybės reglamentavimo įgaliojimais. Šiuo atžvilgiu nesvarbu, ar Vyriausybė paprastai imasi šios funkcijos (62). Todėl Komisija laikė, kad Argentinos teritorijoje esančių sojų tiekimas Argentinos biodyzelino pramonei yra funkcija, kuri yra paprastai suteikta Vyriausybei.

                     (165)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO paprieštaravo Komisijos sprendimui, kad valstybė privalo atsakyti už privačių toje valstybėje išaugintų sojų tiekėjų priimtus sprendimus. CARBIO tvirtino, kad, norint įvykdyti kriterijų „paprastai suteikta“, visi su sojomis susiję sprendimai turi būti priimti atsižvelgiant į viešąjį tikslą. Vis dėlto, kaip CARBIO nurodė savo pateiktoje informacijoje, valstybė gali imtis veiksmų dėl savo gamtos išteklių. Tai patvirtina Komisijos poziciją, kad toks suverenumas paprastai reiškiasi Vyriausybės reglamentavimo įgaliojimais organizuoti valstybės gamtos išteklių naudojimą. Todėl, norint įvykdyti kriterijų „paprastai suteikta“, nebūtinai visi sprendimai dėl sojų turi būti priimami atsižvelgiant į viešąjį tikslą. Kitaip šiuos subjektus būtų galima laikyti valstybinėmis institucijomis, o jų veiksmus, kitaip nei pagal pavedimo arba nurodymo scenarijų, būtų galima susieti su valstybe. Pastaruoju atveju su valstybe turi būti galima nebūtinai susieti visus privačių subjektų veiksmus, bet tik konkretų nagrinėjamąjį veiksmą (t. y. žaliavos teikimą už mažesnį nei tinkamas atlygį). Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė ir padarė išvadą, kad žaliavų, pvz., sojų, teikimas siekiant viešųjų tikslų (pvz., plėtoti biodyzelino pramonę) yra funkcija, kuri yra paprastai suteikta Vyriausybei.

                     (166)

                     Dėl kriterijaus „realiai nesiskiria“ Komisija pažymėjo, kad šis posakis atsirado 1960 m. kolegijos ataskaitoje dėl peržiūros pagal XVI:5 straipsnį, kuriame buvo pavartotas panašus posakis nusakant gamintojo finansuojamus mokesčius, kurie, kaip buvo laikoma, realiai nesiskyrė nuo Vyriausybės apmokestinimo ir subsidijavimo praktikos (63). Atsižvelgiant į šias aplinkybes, norint patenkinti šį kriterijų būtina teigiama išvada, kad privačių subjektų prekių tiekimas (kuriems pavesta tai atlikti) realiai nesiskiria nuo prielaidos, kad Vyriausybė tokias prekes tiekė pati. Komisija mano, kad taip ir buvo. Užuot tiekusi žaliavas tiesiogiai biodyzelino pramonei, kad galėtų įgyvendinti savo viešosios politikos tikslus skatinti biodyzelino pramonės plėtrą, įskaitant jos eksporto galimybių didinimą, Argentinos Vyriausybė priemonių rinkiniu ragina privačius subjektus daryti tai jos vardu.

                     (167)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO tvirtino, kad Komisija nepateikė įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad privačių tiekėjų priimti sprendimai dėl privačios nuosavybės žemėje Argentinoje išaugintų sojų gamybos ir pardavimo atitinka paprastai Argentinos Vyriausybei suteiktą funkciją.

                     (168)

                     Kaip Komisija išdėstė 164 konstatuojamojoje dalyje, šalyje esančių žaliavų tiekimas nacionalinėms bendrovėms yra paprastai Vyriausybei suteikta funkcija. Argentinos Vyriausybė arba CARBIO nepateikė pagrindžiamųjų argumentų arba įrodymų, kuriais ši išvada būtų paneigta, todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. Argentinos Vyriausybė naudojasi sojų augintojais, kad pasiektų konkretų politikos tikslą, o tai nesiskiria nuo situacijos, kurioje pati Argentinos Vyriausybė tiesiogiai būtų sojų augintoja.

               3.2.2.6.   Išvada

                     (169)

                     Priemonių rinkiniu, įskaitant eksporto mokesčius, kiekybinius apribojimus, subsidijas vietos gamintojams ir viešus politikos pareiškimus, Argentinos Vyriausybė ragino vidaus sojų augintojus parduoti sojas vietoje ir pavedė arba nurodė jiems tiekti šią žaliavą Argentinoje už mažesnį nei tinkamas atlygį. Šiomis priemonėmis buvo pasiektas norimas tikslas – iškraipyti Argentinos sojų vidaus rinką ir mažinti kainą iki dirbtinai mažo lygio tolesnės gamybos grandies biodyzelino pramonės naudai. Funkcija tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį paprastai yra suteikta Vyriausybei, atsižvelgiant į viešąjį tikslą remti biodyzelino pramonę, o sojų augintojų ir gaminančių bendrovių praktika jį vykdyti realiai nesiskiria nuo paprastai Vyriausybių taikomos praktikos siekiant panašių politikos tikslų, teikiant kitokią paramą (pvz., dotacijas arba negaunant pajamų).

                     (170)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad, kaip aiškinta ir taikoma atsižvelgiant į atitinkamą PPO standartą pagal SKP sutarties 1.1 straipsnio a punkto iv ir iii papunkčius, Argentinos Vyriausybė teikė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv ir iii papunkčiuose nurodytą netiesioginį finansinį įnašą.

               3.2.2.7.   Parama kainoms arba pajamoms palaikyti

                     (171)

                     Komisija mano, kad finansinio įnašo ir (arba) paramos pajamoms arba kainoms palaikyti kategorijos nėra tarpusavyje nesuderinamos. Iš tikrųjų Apeliacinis komitetas yra patvirtinęs, kad Vyriausybės priemonės, kuriomis galima teikti subsidijas [kaip finansinį įnašą], dar labiau išplečiamos 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte nurodyta paramos pajamoms arba kainoms palaikyti sąvoka (64). Šis aiškinimas taip pat dera su SKP sutarties tikslu ir paskirtimi, t. y. didinti ir gerinti su naudojimusi subsidijomis ir kompensacinėmis priemonėmis susijusias GATT drausmines priemones (65).

                     (172)

                     GATT 1994 XVI straipsnis taikomas bet kokiai subsidijai, įskaitant bet kokios formos paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai siekiama didinti bet kurio gaminio eksportą iš jos teritorijos arba mažinti bet kurio gaminio importą į ją.

                     (173)

                     Sąvoka „bet kokia forma“ rodo šios kategorijos platumą, nes apima visų formų tiesiogiai arba netiesiogiai teikiamą paramą pajamoms arba kainoms palaikyti. Žodyne „forma“ apibrėžiama kaip vienas iš įvairių buvimo arba reiškimosi būdų; rūšis, tipas arba veislė, taip pat būdas, metodas (66). Taigi „bet kokia forma“ apima bet kokį būdą, kuriuo Vyriausybė kam nors teikia paramą pajamoms arba kainoms palaikyti.

                     (174)

                     „Parama“ reiškia veiksmus, kuriais padedama užtikrinti sėkmę arba išlaikyti kieno nors vertę (67). Sąvoka „parama“ žemės ūkio srityje dažnai vartojama kalbant apie Vyriausybės paramos programas (68). Šiuo atveju SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte „parama“ apibrėžiama kaip Vyriausybės veiksmai, kuriais padedama užtikrinti sėkmę arba išlaikyti kainų ar kieno nors gaunamų pajamų vertę.

                     (175)

                     Galiausiai nuoroda kaip nurodyta GATT 1994 XVI straipsnyje reiškia visų formų paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai didinamas „bet kurio gaminio“ eksportas iš PPO valstybės narės teritorijos arba mažinamas šio gaminio importas į jos teritoriją. Šis galimas arba faktinis poveikis aiškiai nurodytas GATT 1994 XVI:1 straipsnyje: <…> įskaitant bet kokios formos paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, kuria tiesiogiai arba netiesiogiai siekiama didinti bet kurio gaminio eksportą iš jos teritorijos arba mažinti bet kurio gaminio importą į ją.

                     (176)

                     Taigi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punktas apima bet kokios formos Vyriausybės priemones, kuriomis kam nors tiesiogiai arba netiesiogiai teikiama parama pajamoms arba kainoms palaikyti ir kurių galimas arba faktinis poveikis (69) yra kurio nors gaminio eksporto iš PPO narės teritorijos didinimas arba šio gaminio importo į jos teritoriją mažinimas. Šis aiškinimas taip pat dera su SKP sutarties tikslu ir paskirtimi, t. y. didinti ir gerinti su naudojimusi subsidijomis ir kompensacinėmis priemonėmis susijusias GATT drausmines priemones (70).

                     (177)

                     Atsižvelgdama į šį aiškinimą, Komisija nagrinėjo ne tik tai, ar Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinį būtų galima apibūdinti kaip „finansinį įnašą“ tiekiant prekes už mažesnį nei tinkamas atlygį, bet ir tai, ar Argentinos Vyriausybės priemonių rinkinį taip pat būtų galima apibūdinti kaip į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkto taikymo sritį patenkančią paramą pajamoms arba kainoms palaikyti. Šiuo atžvilgiu Komisija, pirma, nagrinėjo, ar Argentinos Vyriausybė ketina remti biodyzelino pramonės kūrimą ir plėtrą; antra, kokias priemones Argentinos Vyriausybė nustatė siekdama remti biodyzelino pramonę, ir trečia, ar šios priemonės priskiriamos prie GATT 1994 XVI straipsnyje nurodytos bet kokios formos paramos pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti.

                     (178)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO tvirtino, kad Komisija savo argumentus grindė nepriimtinai plačiu pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 punkto b papunktyje vartojamų sąvokos „bet kokios formos pajamų ar kainų palaikymas“ aiškinimu, nes argumentavo, kad ji apima visų formų tiesiogiai arba netiesiogiai teikiamą paramą pajamoms arba kainoms palaikyti ir bet kokį būdą, kuriuo Vyriausybė kam nors teikia paramą pajamoms arba kainoms palaikyti.

                     (179)

                     Komisija šį tvirtinimą atmetė. Šias sąvokas ji nustatė laikydamasi PPO teismo praktikos ir atsižvelgdama į „paramos pajamoms arba kainoms palaikyti“ aiškinimą. Kaip išsamiai paaiškinta toliau 186–195 konstatuojamosiose dalyse, Komisija ne tik atsižvelgė į Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių poveikį, bet ir atidžiai analizavo Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių politikos tikslus, šių priemonių pobūdį ir struktūrą, ir padarė išvadą, kad biodyzelino ir sojų kaina Argentinos vidaus rinkoje apima tiesioginį Vyriausybės įsikišimą į rinką taikant struktūrą, kuria nustatoma tam tikro dydžio prekės kaina (71). Dėl Argentinos Vyriausybės siekiamų politikos tikslų biodyzelino vidaus rinkos kainos, palyginti su eksportuojamo biodyzelino kaina, nustatomos dirbtinai didelės, todėl remia vidaus biodyzelino pramonę (žr. 189 ir 195 konstatuojamąsias dalis). Kartu, sojoms taikant eksporto mokestį, nustatoma dirbtinai maža sojų kaina, o ji taip pat remia vidaus biodyzelino pramonę.

                     (180)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė dėl SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte vartojamo jungtuko „arba“ nesutiko su Komisijos aiškinimu, kad finansinio įnašo ir paramos pajamoms arba kainoms palaikyti kategorijos nėra tarpusavyje nesuderinamos.

                     (181)

                     171 konstatuojamojoje dalyje Komisija paaiškino, kodėl šių kategorijų nelaiko tarpusavyje nesuderinamomis. Vien lingvistinis SKP sutarties tekste vartojamo žodžio „arba“ paaiškinimas Komisijos argumentacijos nekeičia, todėl tvirtinimas buvo atmestas.

                     (182)

                     Argentinos Vyriausybė pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisijos nustatyti faktai netinkamai grindžiami neleistinai plačiu SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte vartojamos sąvokos „bet kokios formos paramos pajamoms arba kainoms palaikyti“ aiškinimu ir kad priskirdama eksporto mokesčių sistemą 1.1 straipsnio a dalies 2 punkto nuostatų taikymo sričiai Komisija taiko su PPO teismo praktika nesuderinamą poveikiu grindžiamą požiūrį.

                     (183)

                     Kadangi naujų Komisijos išvadas paneigiančių įrodymų Argentinos Vyriausybė nepateikė, Komisija šiuos tvirtinimus atmetė.

                     (184)

                     Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO, savo naudai cituodama kitą Kolegijos ataskaitos China – GOES (72) dalį, taip pat užginčijo Komisijos nustatytus faktus dėl paramos pajamoms ir kainoms palaikyti. CARBIO teigimu, parama pajamoms ir kainoms palaikyti neteikiama tokiomis aplinkybėmis, kai kainų kitimas yra netiesioginis kitos formos Vyriausybės įsikišimo poveikis (73).

                     (185)

                     Komisija nusprendė, kad CARBIO nuoroda į ataskaita China – GOES grindžiamą teismo praktiką nėra tinkama šiuo atveju, kuriuo išvados dėl paramos pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti yra grindžiamos ne netiesioginiu kainų poveikiu, bet su Argentinos Vyriausybe susietinais parengtais veiksmais, kurių tikslas yra padaryti tokį poveikį kainoms, kad būtų remiama biodyzelino pramonė. Todėl šis tvirtinimas atmestas.

               3.2.2.8.   Argentinos Vyriausybės ketinimas remti vidaus biodyzelino pramonę

                     (186)

                     Iš 89–100 konstatuojamosiose dalyse nurodytų teisėkūros procedūra priimtų aktų matyti, kad Argentinos Vyriausybė taiko aiškią vidaus biodyzelino pramonės kūrimo ir plėtros rėmimo politiką. Konkrečiai 2006 m. gegužės 12 d. Įstatymu Nr. 26.093 (74) Argentinos Vyriausybė nustatė biokuro, įskaitant biodyzeliną, gamybos ir naudojimo vidaus rinkoje rėmimo sistemą. Šiuo įstatymu įsteigta vykdymo užtikrinimo institucija, kuriai pavesta skatinti ir kontroliuoti tvarią biokuro gamybą ir naudojimą (75). Be to, šiame įstatyme nustatyta, kad Žemės ūkio, gyvulininkystės, žuvininkystės ir maisto departamentas turi skatinti auginti augalus, skirtus biokuro gamybai, kuri skatina gamybos įvairinimą žemės ūkio sektoriuje, Mažųjų ir vidutinių įmonių departamentas turi skatinti, kad mažosios ir vidutinės įmonės įsigytų biokuro gamybai skirto ilgalaikio turto, o Mokslo, technologijų ir gamybos inovacijų departamentas turi skatinti mokslinius tyrimus, bendradarbiavimą ir technologijų perdavimą tarp, viena vertus, mažųjų ir vidutinių įmonių ir, kita vertus, atitinkamų viešosios nacionalinės mokslo, technologijų ir inovacijų sistemos įstaigų (76).

                     (187)

                     Argentinos Vyriausybė teikė aiškią paramą nuo 2001 m., kai įsigaliojo Dekretas 1396 (77). Šiuo dekretu nustatytas Biodyzelino konkurencingumo planas ir gamintojai atleidžiami nuo mokesčių, siekiant skatinti biodyzelino plėtrą, ir nurodyta, kad skystojo kuro ir gamtinių dujų mokesčių komponentas yra svarbi ekonominių signalų siuntimo priemonė (paryškinta). Šiam planui 2001 m. pritarė Kuro sekretorius; jis biodyzelino gamybos projektų rėmėjus patikino, kad biodyzelinui kuro mokestis ir toliau nebus taikomas, ir patvirtino Argentinos Vyriausybės vaidmenį, pažadėdamas, kad bus sukurta stabili reguliavimo sistema, ir pranešdamas, kad biodyzelino projektams bus taikomos pramonės skatinimo sistemos lengvatos ir kreditai. Jis taip pat skelbė, kad biodyzelino plėtros protagonistai turi būti žemės ūkio produktų gamintojai (78).

                     (188)

                     2004 m. vidaus biodyzelino skatinimas buvo įtvirtintas Rezoliucija 1156, kuria sukurta nacionalinė biokuro programa (79); šia programa Ekonomikos ir gamybos ministerija skatino vidaus biodyzelino pramonės technologinę plėtrą (80). Vidaus biodyzelino pramonės skatinimą Argentinos Vyriausybė aiškiai laikė Argentinos makroekonominio modelio dalimi (81).

                     (189)

                     2011 m. Centro de Economía Internacional nurodė (82), kad vidaus biodyzelino pramonės plėtros tikslas buvo ne mažinti iškastinio kuro naudojimą, bet didinti pridėtinę sojų vertę. Kaip biodyzelino pramonės plėtros priežastis ši mokslinių tyrimų institucija nurodė, be kita ko, didėjančią galimybę atsižvelgti į išorės rinkų poreikius ir eksporto muitų skirtumus, kuriais skatinama ne pagrindinių produktų, pvz., sojų, bet didesnės pridėtinės vertės gamyba (83).

                     (190)

                     Be to, 2011 m. atlikęs tyrimą Vyriausybės subjektas – Nacionalinis žemės ūkio technologijų institutas (Instituto Nacional de Tecnología Agropecuaria, INTA) (84) padarė išvadą, kad įprasta, kad dėl įvairių priežasčių įvairia politika valstybė skatina biodyzelino rinką, [k]itaip tariant, tikėtinas dirbtinis rinkos skatinimas ir tai, kad be valstybės rinka praranda ekonominę svarbą ir kad akivaizdi išvada yra ta, kad biodyzelinas, atrodo, neskatina sojų gamybos ir kad priežastinis ryšys yra priešingos krypties.

                     (191)

                     Ši parama toliau teikta po tiriamojo laikotarpio, nes 2018 m. vasario mėn. energetikos ministras, Santos Fė gubernatorius ir CARBIO susitarė įsteigti bendrą darbo grupę, kuri galėtų geriau kurti ir tobulinti nacionalinę biodyzelino strategiją (85).

                     (192)

                     2010 m. Argentinos Vyriausybė vidaus rinkai nustatė maišymo įgaliojimą, pagal kurį iš Argentinos kuro bendrovių buvo reikalaujama pirkti biodyzeliną ir, prieš parduodant, sumaišyti jį su mineraliniu dyzelinu (86). Šis maišymo įgaliojimas buvo nustatytas kartu su 2010–2015 m. Argentinos Vyriausybės ir biodyzelino gamintojų sudarytais biodyzelino tiekimo susitarimais. Šie tiekimo susitarimai buvo sudaryti todėl, kad biokurą svarbu įtraukti į šalies energetikos sistemą, todėl buvo būtina nustatyti aiškias gaires, kuriomis užtikrinamas efektyvus ir veiksmingas nacionalinės vykdomosios valdžios pasiūlytų tikslų įgyvendinimas (87), taip pat atsižvelgiant į nacionalinės valstybės tikslus skatinti žemės ūkio pramonės veiklą, kuria kuriama pridėtinė nacionalinėje teritorijoje gaminamų žaliavų vertė (88).

                     (193)

                     Kaip aprašyta 265–267 konstatuojamosiose dalyse, po 2015 m. Argentinos Vyriausybė biodyzelino tiekimo susitarimų nepasirašė, bet toliau skyrė kvotas ir nustatė kainą, už kurią maišančiosios bendrovės turi pirkti biodyzeliną. Kvota buvo grindžiama tikėtinu kiekiu, kurio vidaus rinkai reikia siekiant įvykdyti maišymo įgaliojimą. Eksportuoti buvo galima tik likusią Argentinos produkciją.

                     (194)

                     Biodyzelino kaina vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu buvo nustatoma kas mėnesį; didelėms įmonėms, didelėms nesusijusioms įmonėms bei mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikytos skirtingos kainos. Biodyzelino vidaus rinkos kaina buvo grindžiama šia formule:
                     sojų aliejaus sąnaudos (paskelbtos Žemės ūkio ministerijos) + metanolio sąnaudos + darbo sąnaudos + kitos sąnaudos + kapitalo grąža (nustatyta kaip 3 %) (89)

                     (195)

                     Kvotos nebuvo paskirtos nė vienai iš atrinktų eksportuojančių gamintojų grupių ir nė viena iš jų tiriamuoju laikotarpiu netiekė produkcijos vidaus rinkai. Vis dėlto atrodo, kad vidutinės nustatytos kainos vidaus rinkoje yra didesnės už vidutinę eksporto kainą, ypač taikomą mažiesiems, vidutiniams ir dideliems nesusijusiems biodyzelino gamintojams. Todėl dirbtinai nustatydama didelę vidaus biodyzelino kainą Argentinos Vyriausybė vykdė politiką, kuria vidaus rinkoje parduodančioms mažosioms ir vidutinėms biodyzelino pramonės įmonėms teikta parama kainoms palaikyti.

                     (196)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė užginčijo nustatytą faktą, kad nustatyta dirbtinai didelė biodyzelino vidaus rinkos kaina.

                     (197)

                     Komisija su tuo nesutiko. Siekdama įvertinti biodyzelino vidaus rinkos kainų lygį, Komisija rėmėsi Argentinos Vyriausybės pateiktais viešaisiais duomenimis. Iš šių viešųjų duomenų buvo matyti, kad vidaus rinkos kainą nustato Argentinos Vyriausybė, todėl jos nepaliekamos rinkos jėgoms. Argentinos Vyriausybė neginčijo to, kad ji nustato biodyzelino vidaus rinkos kainas. Be to, iš viešųjų duomenų buvo matyti, kad kaina, kurią mokėjo į šią rinką galinčios patekti bendrovės (t. y. mažosios ir vidutinės įmonės) faktiškai buvo didesnės už eksporto kainą. Šio kainų skirtumo Argentinos Vyriausybė taip pat nenuginčijo. Į tai atsižvelgdama, Komisija padarė išvadą, kad nustatyta dirbtinai didelė biodyzelino vidaus rinkos kaina. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (198)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė teigė, kad nėra patvirtinta, jog tariamą paramą pajamoms arba kainoms palaikyti ir tolesnį poveikį eksporto didėjimui arba importo mažėjimui sieja priežastinis ryšys ir kad didžiausiems gamintojams trukdoma parduoti vidaus rinkoje.

                     (199)

                     Komisija šį tvirtinimą atmetė. Reguliuodama vidaus biodyzelino rinką ir paskirdama kvotą tik mažesnėms biodyzelino bendrovėms, Argentinos Vyriausybė sukūrė pramonę, kurioje didžiausiems gamintojams trukdoma parduoti vidaus rinkoje, todėl jie yra visiškai orientuoti į eksportą, ir taip skatino biodyzelino pramonės eksporto konkurencingumą. Be to, į 209 konstatuojamąją dalį įtrauktoje 2 lentelėje pateikti duomenys apie Argentinos biodyzelino gamybą nuo 2008 m. (kai Argentina pradėjo gaminti dideliu mastu) ir biodyzelino eksportą. Iš šios lentelės matyti, kad biodyzelino pramonei teikiama parama pajamoms palaikyti turėjo teigiamą poveikį eksportui, nes ši pramonė buvo sukurta kaip į eksportą orientuota pramonė ir tokia yra išlikusi iki šiol.

                     (200)

                     Kaip paaiškinta 186–191 konstatuojamosiose dalyse, Argentinos Vyriausybė aiškiai ketino remti visą biodyzelino vietos pramonę, kad ir kokia ji bebūtų: orientuota į vidaus rinką ar į eksportą. Vis dėlto nė vieno iš atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu nebuvo reikšmingas. Visi atrinkti eksportuojantys gamintojai aiškino, kad vidaus paklausą patenkino mažųjų ir vidutinių įmonių, kurioms Argentinos Vyriausybė buvo skyrusi kvotas, pasiūla. Tai, kad didelėms bendrovėms buvo nustatyta speciali kaina, nekeičia to, kad nė viena iš didelių įmonių tiriamuoju laikotarpiu nepardavė vidaus rinkoje. Taigi, trukdydama biodyzelino pramonei parduoti produkciją vidaus rinkoje, Argentinos Vyriausybė skatino Argentinos biodyzelino pramonės eksportą.

                     (201)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad Argentinos Vyriausybė akivaizdžiai ketino remti biodyzelino pramonės kūrimą ir plėtrą.

               3.2.2.9.   Biodyzelino pramonės rėmimo priemonės

                     (202)

                     Kaip aprašyta 186–201 konstatuojamosiose dalyse, Argentinos Vyriausybė siekė remti biodyzelino pramonę, nustatydama tam tikrą priemonių rinkinį, įskaitant eksporto mokesčius sojoms, eksporto kvotas kitų nei sojos grūdų gamybai, sojų importo draudimą laikotarpiu iki tiriamojo laikotarpio ir subsidijų teikimą sojų augintojams labiausiai atsilikusiose Argentinos provincijose. Šiomis priemonėmis Argentinoje vidaus biodyzelino pramonės naudai sukurta dirbtinė suskaidyta mažų kainų sojų vidaus rinka. Be to, 2006 m. Biokuro įstatymu (90) Argentinos Vyriausybė nustatė biodyzelino gamybos skatinimo sistemą. Kaip nurodyta taip pat 191 konstatuojamojoje dalyje, ši parama toliau teikta net po tiriamojo laikotarpio, kai Argentinos Vyriausybė kartu su kitomis valdžios institucijomis ir veiklos vykdytojais įsteigė bendrą darbo grupę, kuri galėtų tobulinti nacionalinę biodyzelino strategiją. Todėl, remdamasi turima informacija, Komisija daro išvadą, kad Argentinos Vyriausybė pastarąjį dešimtmetį taikė priemonių rinkinį, kuriuo siekė kurti, plėtoti ir remti biodyzelino pramonę.

               3.2.2.10.   Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinys priskiriamas prie GATT 1994 XVI straipsnyje nurodytos bet kokios formos paramos pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti

                     (203)

                     Taikydama 186–201 konstatuojamosiose dalyse aprašytą priemonių rinkinį, Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonei teikia paramą pajamoms palaikyti. NET jei būtų galima argumentuoti, kad Argentinos Vyriausybės sojų augintojams taikytos priemonės neprilygsta pavedimui arba nurodymui, nors taip nėra, Komisijos nuomone, jos bent jau prilygtų reguliavimo sąlygoms, kuriomis biodyzelino gamintojai gali įsigyti sojų mažesnėmis nei tarptautinės kainomis. 2012 m. rezoliucijoje (91) Argentinos Vyriausybė pripažino, kad 2012 m. biodyzelino pramonė dėl Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinio gavo iki 25 % pelną.

                     (204)

                     Be to, Argentinos Vyriausybė nustatė privalomus maišymo reikalavimus, pagal kuriuos Argentinos kuro bendrovės turėjo pirkti biodyzeliną už Argentinos Vyriausybės nustatytas dirbtinai dideles kainas. Kaip paaiškinta 3.3 skirsnyje, Komisija biodyzelino tiekimo susitarimų nelaiko kompensuojamais, nes eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu šios priemonės pranašumais nepasinaudojo. Vis dėlto šios sistemos taikymas rodo, kad Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonei taip pat teikia paramą kainoms palaikyti.

                     (205)

                     Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2006 m. Biokuro įstatymu (92) Argentinos Vyriausybė nustatė biodyzelino gamybos skatinimo sistemą, pagal kurią, be kita ko, teiktos paskatos remti šios pramonės plėtrą.

                     (206)

                     Visos šios priemonės rodo, kad Argentinos biodyzelino pramonė yra remiama ir dirbtinai skatinama. Tai Argentinos Vyriausybė netgi pripažino viename iš Nacionalinio žemės ūkio technologijų instituto leidinių, kuriame nurodyta, kad tikėtina, kad rinka yra dirbtinai skatinama ir kad be valstybės rinka praranda ekonominę svarbą (93) ir kad skirtingi eksporto mokesčiai yra aiški paskata gaminti biodyzeliną ir kad be valstybės pagalbos biodyzelino rinka nuo aliejaus, kaip vienintelio pardavimo produkto, pirkimo rinkoje priklausančioms bendrovėms nebūtų tvari (94).

                     (207)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad pirmiau nurodytu priemonių rinkiniu Argentinos Vyriausybė biodyzelino pramonei tiesiogiai arba netiesiogiai teikia paramą pajamoms arba kainoms palaikyti, todėl padeda didinti jos konkurencingumą.

                     (208)

                     Be to, kaip nurodyta 199 ir 200 konstatuojamosiose dalyse, Argentinos biodyzelino pramonė buvo sukurta kaip į eksportą orientuotas sektorius, kuriame vyrauja pasaulinės rinkos kainos.

                     (209)

                     Iš 2 lentelės matyti, kad Argentinos biodyzelino pramonė iš pradžių buvo kurta kaip į eksportą orientuota pramonė, kurios beveik visa biodyzelino produkcija, ypač pirmaisiais metais, buvo eksportuota ir pagal bendrąją lengvatų sistemą pateko į didžiausias eksporto rinkas nuliniu tarifu (95).

                        2 lentelė

                        Argentinos biodyzelino gamyba ir eksportas (metrinėmis tonomis)

                                 Metai

                                 Gamyba

                                 Visas eksportas

                                 Eksportas į Sąjungą

                                 Eksportas (procentinė produkcijos dalis)

                                 2008 m.

                                 711 864

                                 680 219

                                 Netaikoma

                                 96

                                 2009 m.

                                 1 179 103

                                 1 142 283

                                 Netaikoma

                                 97

                                 2010 m.

                                 1 820 385

                                 1 342 318

                                 Netaikoma

                                 74

                                 2011 m.

                                 2 429 964

                                 1 649 352

                                 Netaikoma

                                 68

                                 2012 m.

                                 2 456 578

                                 1 543 094

                                 1 387 667

                                 63

                                 2013 m.

                                 1 997 809

                                 1 149 259

                                 478 750

                                 58

                                 2014 m.

                                 2 584 290

                                 1 602 695

                                 802 415

                                 62

                                 2015 m.

                                 1 810 659

                                 788 226

                                 6 250

                                 44

                                 2016 m.

                                 2 659 275

                                 1 626 264

                                 0 m.

                                 61

                                 2017 m.

                                 2 871 435  (*)

                                 1 650 119  (*)

                                 638 091

                                 57

                                    Šaltinis: Energetikos ministerija, Argentinos Vyriausybė ir INDEC, Argentinos Vyriausybė. Žvaigždute (*) pažymėti įverčiai.

                     (210)

                     Taigi, remiant vidaus biodyzelino pramonę, sudarytos palankios sąlygos biodyzelino eksportui, todėl biodyzelino gamintojai galėjo nesąžiningai konkuruoti su kitų šalių biodyzelino gamintojais, kurie negalėjo naudotis mažesnių žaliavų kainų pranašumais. Dėl mažesnių sąnaudų buvo gaunamos didesnės pajamos, o jas buvo galima paversti papildomu pelnu arba naudotis jomis siekiant mažinti kainą, arba ir viena, ir kita. Argentinos biodyzelino pramonė daugiausia dėmesio tebeskiria eksporto rinkoms, pirmiausia – Sąjungos rinkai.

                     (211)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė nesutiko su Komisijos nustatytu faktu, kad Argentinos Vyriausybės nustatytų priemonių rinkinys priskiriamas prie GATT 1994 XIV straipsnyje ir SKP sutarties 1.1 straipsnio a dalies 2 punkte nurodytos bet kokios formos paramos pajamoms arba kainoms palaikyti, dėl kurios didėja biodyzelino eksportas.

                     (212)

                     Kadangi Argentinos Vyriausybė nepateikė daugiau šį tvirtinimą pagrindžiančių argumentų, Komisija jį atmetė.

               3.2.2.11.   Išvada

                     (213)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad Argentinos Vyriausybė tam tikru priemonių rinkiniu biodyzelino pramonei tiesiogiai arba netiesiogiai teikė pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą paramą pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti.

               3.2.2.12.   Nauda

                     (214)

                     Nustačiusi, kad priemonių rinkinys yra Argentinos Vyriausybės finansinis įnašas duodant privatiems subjektams pavedimą arba nurodymą ir (arba) parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti, remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu, Komisija apskaičiavo subsidijavimo sumą, kaip gavėjui suteiktą naudą, kuri, kaip nustatyta, buvo suteikta per tiriamąjį laikotarpį.

                     (215)

                     Kadangi daugumos Argentinos Vyriausybės priemonių tikslas buvo dirbtinai mažinti sojų vidaus rinkos kainą ir todėl didėjo Argentinos biodyzelino gamintojų pajamos, Komisija aiškinosi, ar Argentinos Vyriausybei teikiant paramą biodyzelino pramonei suteikta nauda, remdamasi skirtumu tarp vidaus biodyzelino gamintojų mokėtų kainų ir lyginamojo rodiklio, grindžiamo Argentinoje vyraujančiomis sojų rinkos sąlygomis.

                     (216)

                     Komisija darė prielaidą, kad dėl šio skirtumo Argentinos biodyzelino gamintojai gavo daugiau pelno ir todėl šis skirtumas prilygsta bent naudai, gautai Argentinos Vyriausybei teikiant paramą pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti. Šiuo lyginamuoju metodu taip pat užtikrinta, kad į skaičiavimus nebūtų du kartus įtrauktos kitos vykdant šį tyrimą kompensuotos subsidijos, kuriomis Argentinos biodyzelino gamintojams taip pat teikiama parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti.

                     (217)

                     Pirmiausia Komisija apskaičiavo vidutinę svertinę sojų pirkimo kainą, kurią tiriamuoju laikotarpiu mokėjo atrinkti Argentinos gamintojai. Šis svertinis vidurkis apskaičiuotas kas mėnesį, atsižvelgiant į kainas, už kurias sojų augintojai tiekė sojas Argentinos biodyzelino gamyklai.

                     (218)

                     Vidutinė pirkimo kaina buvo pagrįsta kainomis be PVM ir kiekiais, nurodytais sąskaitų faktūrų, kurias pateikė bendrovės ir kurios buvo patikrintos per tikrinamuosius vizitus, sąraše pagal atskirus sandorius.

                     (219)

                     Šią vidutinę kainą reikėjo palyginti su atitinkamu lyginamuoju rodikliu. Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio d punktą atlygio tinkamumas nustatomas atsižvelgiant į valstybėje, kurioje tiekta aptariama prekė, t. y. Argentinoje, vyravusias rinkos sąlygas, įskaitant kainą, kokybę, galimybes gauti, paklausą, transportavimą ir kitas pirkimo sąlygas (96). Ši nuostata atitinka SKP sutarties 14 straipsnio d punktą, į kurį atsižvelgiant ji turėtų būti aiškinama ir taikoma.

                     (220)

                     Sojos yra biržos prekė. Į Argentiną importuotas sojas galima prilyginti vietoje auginamoms sojoms. Atrinkti eksportuojantys gamintojai visas sojas importavo remdamiesi CIF verte, todėl vidutiniškai kaina buvo vienoda, neatsižvelgiant į kilmę. Faktinės į smulkinimo fabrikus CIF sąlygomis tiektų produktų importo kainos buvo tokios pat kaip pasaulinė rinkos kaina, kotiruojama kaip Meksikos įlankos FOB. Nustatyta, kad vietoje užaugintos sojos pirktos įvairiomis tarptautinės prekybos sąlygomis. Vis dėlto didelė dauguma įsigytų vietoje išaugintų sojų buvo taip pat tiekta vidaus smulkinimo fabrikams. Importuotos sojos sudarė didelį atrinktų eksportuojančių gamintojų įsigytų sojų kiekį, t. y. 4,6 %. Jas įsigyjant buvo sudaryta šimtai sandorių. Nors atrinktų eksportuojančių gamintojų tiekėjai skyrėsi ir buvo iš kelių kaimyninių šalių, nustatyta, kad, kaip aprašyta 223 konstatuojamojoje dalyje, importo kaina buvo vidutiniškai vienoda.

                     (221)

                     Todėl Komisija nusprendė, kad faktinės už importuotas sojas atrinktų eksportuojančių gamintojų mokėtos kainos atitinka Argentinoje neiškraipytos rinkos sąlygas, įskaitant paprastai taikomus į galutinę kainą įtrauktus pristatymo mokesčius (97).

                     (222)

                     Tai, kad šis atrinktų eksportuojančių gamintojų importas buvo naudojamas ne biodyzelinui, bet sojų aliejui gaminti, šios išvados nekeičia, nes biodyzelinui gaminti skirtų sojų paklausą tiriamuoju laikotarpiu visiškai patenkino sojų vidaus pasiūla. Taip pat nėra įvairių sojų kokybės skirtumų, dėl kurių importuotų sojų nebūtų galima naudoti biodyzelinui gaminti. Todėl Komisija nusprendė, kad šis įsigijimas yra tinkamas lyginamasis rodiklis.

                     (223)

                     Tuo remdamasi Komisija taikė faktinę kainą, už kurią atrinkti eksportuojantys gamintojai – vien iš kaimyninių šalių – importavo sojas į Argentiną, neiškraipytoms šių produktų Argentinos vidaus rinkos kainoms artimiausiu pakaitiniu kintamuoju. Iš tikrųjų šios kainos buvo tokio pat lygio kaip pasaulinės rinkos kainos ir tiriamuoju laikotarpiu siekė vidutiniškai 6 043 ARS už metrinę toną.

                     (224)

                     Paskui Komisija lygino mėnesinę Argentinos gamintojų už vietoje išaugintas sojas mokėtą kainą su vidutine svertine faktine sojų importo kaina. Visas šis importas vykdytas pagal laikinojo importo sistemą ir jam nebuvo taikyti importo muitai, todėl faktinė atrinktų eksportuojančių gamintojų mokėta kaina laikoma tinkama vyraujančiomis Argentinos rinkos sąlygomis.

                     (225)

                     Bendra skirtumo suma atitinka sutaupytas lėšas, kurias gavo Argentinos biodyzelino gamintojai, pirkę sojas iškraipytoje Argentinos rinkoje, palyginti su kaina, kurią jie būtų mokėję, jei šių iškraipymų nebūtų buvę. Galiausiai ši bendra suma atitinka naudą, kurią tiriamuoju laikotarpiu Argentinos Vyriausybė suteikė Argentinos gamintojams.

                     (226)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, Komisija šias subsidijos sumas kaip atitinkamą vardiklį paskirstė visai sojomis grindžiamos atrinktų eksportuojančių gamintojų produkcijos apyvartai per tiriamąjį laikotarpį, nes, teikiant šią subsidiją, nauda suteikta ne tik nagrinėjamam produktui arba eksportui skirtai produkcijai, bet visai sojomis grindžiamų produktų gamybai.

                     (227)

                     Laikotarpiui po tiriamojo laikotarpio Argentinos Vyriausybė priėmė Dekretą 1343/2016 (98), kuriuo nustatomas sojų ir sojų aliejaus eksporto mokesčio tarifas. Šis tarifas nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2019 m. gruodžio 31 d. kas mėnesį bus mažinamas 0,5 %. Todėl 2019 m. pabaigoje sojų eksporto mokestis bus sumažintas iki 18 %.

                     (228)

                     2018 m. rugsėjo 3 d. Argentinos Vyriausybė priėmė Dekretą 793/2018 (99), kuriuo nuo tos dienos nustatytas 18 % sojų eksporto mokesčio tarifas, bet įgyvendinamas papildomas 4 ARS eksporto mokestis vienam eksporto USD, o mokestis apskaičiuojamas remiantis eksportuotų sojų FOB verte, išreikšta USD. Iš to matyti, kad Argentinos Vyriausybė gali bet kada nuspręsti pakeisti eksporto mokesčio dydį.

                     (229)

                     Įvykiai po 2018 m. rugsėjo mėn. Komisijos sprendimo nenustatyti laikinųjų priemonių dar kartą patvirtina, kad Argentinos Vyriausybė turi teisę reguliariai keisti eksporto mokesčių sistemą. Pirmiausia rugsėjo mėn. dekretu nustatyta 12 % siekianti bendrojo eksporto mokesčio riba jau buvo padidinta iki 33 % įstatymu, kuriuo patvirtinamas 2019 m. biudžetas, ir ši riba gali išlikti galioti iki 2020 m. pabaigos (100).

                     (230)

                     Todėl Komisija daro išvadą, kad pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje nurodyta nauda bus teikiama ir po tiriamojo laikotarpio.

                     (231)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO tvirtino, kad lyginamasis importuotų sojų rodiklis neatitinka Argentinoje esančių rinkos sąlygų.

                     (232)

                     Argentinos Vyriausybės teiginys, kad importo kaina atitinka alternatyvios rinkos lyginamąjį rodiklį, rodo, kad neteisingai aiškinami faktai. Iš tikrųjų Komisija kaip lyginamąjį rodiklį taikė atrinktų eksportuojančių gamintojų iš tikrųjų mokėtą sojų importo kainą. Šią kainą Komisija laikė tinkamu lyginamuoju rodikliu konkrečiai dėl to, kad ši kaina atitiko Argentinos Vyriausybės priemonių nepaveiktas rinkos sąlygas Argentinoje (tai patikrinta šias importo kainas palyginus su tarptautinėmis kainomis). Komisija laikė CIF importo kainą tinkama, nes ji atitiko kainą uoste veikiančiame smulkinimo fabrike.

                     (233)

                     Komisija pripažino tai, kad lyginamasis rodiklis turėtų būti toks, kuriuo būtų atsižvelgiama į bet kokį konkurencinį vyraujančios šalies pranašumą. Tačiau nei Argentinos Vyriausybė, nei CARBIO nepagrindė teiginio, kad pasirinktas su šalimi susijęs lyginamasis rodiklis neatitinka Argentinoje vyraujančių rinkos sąlygų, ir nepateikė jį pagrindžiančių įrodymų. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti.

                     (234)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO nesutiko su tuo, kad už importuotas sojas mokėta kaina yra tinkamas lyginamasis rodiklis, nes ši kaina neatitiko rinkos sąlygų Argentinoje.

                     (235)

                     Komisija 220 ir 232–233 konstatuojamosiose dalyse išsamiai paaiškino, kodėl importuotas sojas laikė tipiškomis ir įsigytomis remiantis Argentinoje vyraujančiomis rinkos sąlygomis. Kadangi Argentinos Vyriausybė arba CARBIO nepateikė jų nesutikimą su šia išvada pagrindžiančių įrodymų, Komisija tvirtinimą atmetė.

                     (236)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo atrinkti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad lyginamoji kaina, kuri yra grindžiama tos pačios biržos prekės kaina visai kitokiame regione, yra nepatikima. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai sojas importavo tik iš kaimyninių šalių. Todėl šie duomenys buvo neiškraipytai kainai Argentinoje, nesant Argentinos Vyriausybės paramos, artimiausias ir patikimiausias pakaitinis kintamasis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (237)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO taip pat tvirtino, kad, sojų eksporto mokestį sumažinus nuo 30 % iki 18 %, naudos nebėra.

                     (238)

                     Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad CARBIO neteisingai supranta eksporto mokesčio dydį. Dekretu 793/2018 nustatytas 18 % eksporto mokesčio dydis, bet taip pat įgyvendintas papildomas 12 % eksporto mokestis, taikant 4 ARS mokesčio ribą vienam eksporto USD. Faktiškai tai reiškia, kad buvo nustatytas apie 28 % eksporto mokestis, palyginti su tiriamuoju laikotarpiu taikytu 30 % eksporto mokesčiu.

                     (239)

                     Komisija pastebėjo, kad šis pokytis įvyko po subsidijavimo tiriamojo laikotarpio. Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 1 dalį į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, paprastai neatsižvelgiama. CARBIO nenurodė svarbių priežasčių, dėl kurių į šią informaciją turėtų būti atsižvelgiama.

                     (240)

                     CARBIO taip pat nepateikė įrodymų, kurie pagrįstų jos tvirtinimą, kad įtarimas dėl subsidijos arba naudos dėl sojoms taikomos eksporto mokesčio nebėra pagrįstas. Komisija padarė išvadą, kad nedidelis sojoms taikomos eksporto mokesčio sumažėjimas maždaug 2 % neįrodo, kad subsidijomis naudos susijusiems eksportuotojams nebeteikiama. Komisija nusprendė, kad bet koks tolesnio sojoms taikomo eksporto mokesčio mažinimas arba panaikinimas turėtų būti tiriamas ne per dabartinį tyrimą, bet atliekant peržiūrą.

                     (241)

                     Be to, CARBIO tvirtino, kad bet kokia tariama Argentinos gamintojams suteikta nauda, padidėjus sojoms taikomam mokesčiui, būtų kompensuota padidėjus tiesioginiam biodyzelinui taikomam eksporto mokesčiui, todėl pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą turėtų būti atimama iš visos apskaičiuotos subsidijos sumos.

                     (242)

                     CARBIO nepateikė pagrindimo, kad į Sąjungą eksportuotam biodyzelinui taikytas eksporto mokestis buvo konkrečiai skirtas subsidijai kompensuoti, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punkte. CARBIO taip pat neįrodė, kaip faktinis biodyzelinui taikomas eksporto mokestis kompensuoja Argentinos Vyriausybės priemonėmis, įskaitant eksporto mokestį sojoms, teiktą paramą. Todėl Komisija šį tvirtinimą atmetė.

                     (243)

                     CARBIO pateikė daugiau konkrečių pastabų dėl eksporto mokesčių sistemos pokyčių po tiriamojo laikotarpio pabaigos, įskaitant biodyzelinui taikyto eksporto mokesčio didėjimą ir sojoms taikyto eksporto mokesčio pokyčius. Komisija atmetė tvirtinimą, kad šie pokyčiai yra svarbūs Komisijos išvadoms.

                     (244)

                     Pirma, po tiriamojo laikotarpio pabaigos biodyzelinui nustatytas eksporto mokestis nedarė akivaizdaus poveikio biodyzelino gamintojams suteiktos sojų tiekimu už mažesnį nei tinkamas atlygį grindžiamos naudos dydžiui.

                     (245)

                     Antra, eksporto mokestis sojoms tebetaikomas; be to, nepateikta įrodymų, kad po tiriamojo laikotarpio sojų kaina Argentinoje būtų padidėjusi ir todėl teoriškai būtų sumažėjęs naudos dydis.

                     (246)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė pabrėžė, kad Biudžeto įstatymo 81 straipsniu rugsėjo mėn. Dekretu 783/2018 nustatyta bendrojo eksporto mokesčio riba nepadidinama iki 33 %, nes 83 straipsnyje nustatyta, kad ribinė eksporto mokesčio norma sudaro 30 % apmokestinamosios vertės arba oficialios FOB kainos.

                     (247)

                     NET jei eksporto mokestis buvo apribotas 30 %, Komisijos išvada, kad pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalies antrame sakinyje nurodyta nauda bus teikiama ir po tiriamojo laikotarpio, tebegalioja.

                     (248)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo atrinkti eksportuojantys gamintojai pateikė pastabų dėl tiekiant sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį suteiktos naudos apskaičiavimo. Šios pastabos buvo susijusios su konkrečiomis bendrovėmis ir jose daugiausia buvo nurodytos korektūros klaidos arba reikalauta tolesnių patikslinimų.

                     (249)

                     Rastos korektūros klaidos buvo ištaisytos, pvz., siekiant užtikrinti kainos už vieną pirktą kilogramą tikslumą, buvo įtraukti nulinio kiekio sandoriai. Vis dėlto bendrovių prašymai pakeisti patikrintus duomenis, atlikus jų patikrinimą vietoje, buvo atmesti, nes Komisija negalėjo patvirtinti naujų nepatikrintų duomenų tikslumo.

                     (250)

                     Po galutinio faktų atskleidimo du eksportuojantys gamintojai, kurie prašė pakeisti patikrintus duomenis, vėl pateikė tą patį tvirtinimą, bet jis vėl buvo atmestas dėl tų pačių priežasčių kaip anksčiau.

                     (251)

                     Per klausymą po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad apskaičiuodama naudą Komisija, apskaičiuodama pirkimo kainą Argentinoje, turėtų neatsižvelgti į sojas, kurios buvo pirktos iš susijusių bendrovių. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu sojas Argentinoje pirko tiek iš susijusių, tiek iš nesusijusių tiekėjų, bet kainos buvo tos pačios. Tai aiškiai rodo, kad iš susijusių tiekėjų pirkta įprastomis rinkos sąlygomis. Todėl Komisija nematė priežasties neįtraukti šių sandorių apskaičiuojant biodyzelino gamintojui suteiktos naudos, apskaičiuotos remiantis mėnesiniu vidutiniu kiekiu vienam įsigytų sojų kilogramui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

               3.2.2.13.   Konkretumas

                     (252)

                     Argentinos Vyriausybės priemonių rinkiniu siekta suteikti naudos tam tikriems pramonės sektoriams, įskaitant vidaus biodyzelino pramonę. Iš tikrųjų, net jei su sojomis susiję iškraipymai taip pat naudingi kitiems nei biodyzelinas tolesnės gamybos grandies produktams, naudą gali gauti tik tam tikri sojų vertės grandinės Argentinos pramonės sektoriai. Be to, nors įvairiomis priemonėmis biodyzelinui teikiama Argentinos Vyriausybės parama teikiama ir kitam biokurui, šios priemonės taikomos tik tam tikrai įmonių arba pramonės sektorių grupei. Todėl jos yra konkrečios pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą.

                     (253)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad priemonės taikomos ne tik biodyzelino pramonei, todėl nėra skirtos konkrečiai jai. Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO šį tvirtinimą pakartojo, bet naujų įrodymų nepateikė. Komisija nusprendė, kad dėl tiektai prekei – sojoms – būdingų savybių šią prekę gali naudoti tik tam tikros įmonės (101). Todėl Komisija atmetė CARBIO tvirtinimą, kad subsidija nėra konkrečiai skirta biodyzelino pramonei.

               3.2.3.   Išvada

                     (254)

                     Komisija padarė išvadą, kad Argentinos Vyriausybės priemonių rinkiniu, įskaitant sojų tiekimą už mažesnį nei tinkamas atlygį, teikta parama biodyzelino pramonei. Argentinos Vyriausybė gavėjams teikė konkrečią naudą, todėl ji prilygsta kompensuotinai subsidijai.

                     (255)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad, darydama išvadą dėl finansinio įnašo ir arba paramos pajamoms ir kainoms palaikyti, Komisija rėmėsi tik sojoms taikytu eksporto mokesčiu.

                     (256)

                     Komisija su tuo nesutiko. Nuo tada, kai buvo inicijuotas šis tyrimas, Komisija nustatė, kad (be eksporto mokesčio sojoms) būta ir kitų Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių, kurios būtų tiriamos vertinant Argentinos Vyriausybės paramą biodyzelino pramonei (102). Kaip paaiškinta pirmiau, Komisija šį eksporto mokestį laikė viena iš priemonių Argentinos vidaus rinkoje tiekti sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį, o ši priemonė yra kompensuotina subsidija. Iš kitų Argentinos Vyriausybės taikytų priemonių matyti, kad Argentinos Vyriausybė nurodė sojų augintojams parduoti savo sojas biodyzelino pramonei už dirbtinai mažą kainą, todėl Argentinos Vyriausybė turėjo aiškų ketinimą remti vidaus biodyzelino pramonę.

                     (257)

                     Nors Komisija nustatė, kad kai kurios kitos tariamos skunde nurodytos subsidijos tiriamuoju laikotarpiu nebuvo kompensuojamoji subsidija (pirmiausia biodyzelino tiekimo susitarimas arba tam tikri atleidimai nuo mokesčių), jos sudarė neatsiejamą priemonių, kuriomis siekta remti biodyzelino pramonę, rinkinio dalį ir sustiprino prielaidą, kad biodyzelino pramonei teikta parama pajamoms ir (arba) kainoms palaikyti. Kitaip tariant, tai, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai kai kuriomis subsidijomis nesinaudojo, nepaneigia to, kad būta Argentinos Vyriausybės priemonių, kuriomis siekta remti vidaus biodyzelino pramonę, rinkinio.

                     (258)

                     Kad galėtų patvirtinti nustatytus faktus, Komisija nagrinėjo visus per šį tyrimą turimus įrodymus. Kaip pripažino Apeliacinis komitetas byloje US - Countervailing Duty Investigation on DRAMS, remiantis pavieniais netiesioginiais įrodymais pavedimo arba nurodymo nustatyti tikriausiai nepavyks; pavienių įrodymų svarba gali paaiškėti tik vertinant juos kartu su kitais įrodymais (103).

                     (259)

                     Todėl Komisija vertino ne tik eksporto mokestį sojoms, bet ir biodyzelino pramonei remti skirtų Argentinos Vyriausybės priemonių rinkinį ir per šį vertinimo procesą surinkusi visus – tiesioginius ir netiesioginius – įrodymus Komisija nustatė, kad, remiantis visais įrodymais, privatiems subjektams buvo duotas pavedimas arba nurodymas ir (arba) teikta parama pajamoms/kainoms palaikyti.

               3.2.4.   Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (260)

                     Nustatyta ši su šiuo priemonių rinkiniu susijusi šio tiriamojo laikotarpio atrinktų gaminančių eksportuotojų subsidijos norma:

                        3 lentelė

                        Argentinos Vyriausybės parama biodyzelino pramonei

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijų norma

                                 LDC Argentina SA

                                 26,14 %

                                 Group Renova

                                 25,05 %

                                 Group T6

                                 33,15 %

               3.3.   Vyriausybės įgaliojimas pirkti vidaus biodyzeliną už didesnį nei tinkamas atlygį ir (arba) parama pajamoms arba kainoms palaikyti (biodyzelino tiekimo susitarimas)

         3.3.1.   Įvadas

                     (261)

                     Skundo pateikėjas tvirtina, kad Argentinos Vyriausybė pagal 2006 m. Biokuro įstatymo (2006 m. Įstatymo Nr. 26.093) (104) II skyrių su Argentinos biodyzelino gamintojais sudarė biodyzelino tiekimo susitarimus (toliau – susitarimai). Šie susitarimai sudaryti siekiant aprūpinti vidaus rinką biodyzelinu, atsižvelgiant į tuo laikotarpiu nuo 2010 m. galiojusį maišymo įgaliojimą. Pagal šį įgaliojimą reikalaujama, kad maišančiosios bendrovės pirktų biodyzeliną ir, prieš jį parduodamos, maišytų jį su mineraliniu dyzelinu.

                     (262)

                     Argentinos Vyriausybė nustatė individualias ir kolektyvines vidaus rinkos aprūpinimo biodyzelinu kvotas; skundo pateikėjas tvirtina, kad šių susitarimų šalys, be kita ko, yra atrinkti eksportuojantys gamintojai, pvz., LDC, Vicentin ir Renova.

                     (263)

                     Susitarimuose nustatyta, kad gamintojai, kuriems skirtos kvotos, privalo maišančiosioms bendrovėms tiekti biodyzeliną už Argentinos Vyriausybės nustatytą kainą, kuria sąmoningai užtikrinama, kad būtų padengtos gamintojų gamybos sąnaudos ir kad jie gautų pelno.

                     (264)

                     Remdamasi tuo, kad buvo nustatyta dirbtinai didelė kaina ir kiekis, kurį gamintojai turėjo tiekti maišančiosioms bendrovėms, skundo pateikėjas tvirtina, kad tai yra kompensuojamoji subsidija.

               3.3.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

                     (265)

                     Per tyrimą Komisija nustatė, kad nuo 2015 m. kalendorinių metų biodyzelino tiekimo susitarimų pasirašyta nebuvo. Šis 2015 m. susitarimas pratęstas nebuvo ir nebegaliojo.

                     (266)

                     Vis dėlto pagal 2006 m. Įstatymą Nr. 26.093 Energetikos ir kalnakasybos ministerija, kaip galiojusios maišymo įgaliojimo sistemos įgyvendinimo užtikrinimo institucija, toliau skyrė kvotas ir nustatė kainas, už kurias maišančiosios bendrovės turi pirkti biodyzeliną. Tai de facto daryta nesudarius biodyzelino tiekimo susitarimo.

                     (267)

                     Tiriamuoju laikotarpiu Energetikos ir kalnakasybos ministerija, remdamasi apskaičiuota paklausa, Argentinos bendrovėms, kurių pajėgumai siekia iki 50 000 metrinių tonų biodyzelino per metus, skyrė kvotas.

                     (268)

                     Tiriamuoju laikotarpiu kvotos nebuvo skirtos nė vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

               3.3.3.   Išvada

                     (269)

                     Kadangi tiriamuoju laikotarpiu kvotos nebuvo skirtos nė vienam iš atrinktų eksportuojančių gamintojų, nė vienas iš jų nepardavė biodyzelino vidaus rinkoje pagal tiriamuoju laikotarpiu galiojusią kvotų sistemą. Be to, tiriamuoju laikotarpiu eksportuojančių gamintojų atžvilgiu negaliojo jokių biodyzelino tiekimo susitarimų. Todėl atrinkti eksportuojantys gamintojai naudos iš kvotų sistemos tiriamuoju laikotarpiu negavo.

               3.4.   Paskolų teikimas, eksporto finansavimas lengvatinėmis sąlygomis ir paskolų teikimas lengvatinėmis sąlygomis

         3.4.1.   Įvadas

                     (270)

                     Skundo pateikėjas tvirtino, kad Banco de la Nación Argentina (BNA) yra vienas iš didžiausių šalies bankų ir kad jis visiškai priklauso valstybei. Jis atkreipė dėmesį į tai, kad Argentinos Vyriausybė faktiškai kasdien valdo BNA naudodamasi savo galiomis paskirti visus valdybos narius.

                     (271)

                     Skundo pateikėjas tvirtino, kad BNA skolina pinigų labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms investicijoms ir apyvartiniam kapitalui, o šios paskolos teikiamos taikant lengvatinius tarifus.

               3.4.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

                     (272)

                     Per tikrinamąjį vizitą Argentinos Vyriausybėje Komisija paprašė pateikti išsamią informaciją apie visas BNA ir kitų valstybinių bankų suteiktas paskolas, taip pat nurodyti paskolų teikimo sąlygas ir taikytas palūkanų normas.

                     (273)

                     Siekiant išsiaiškinti, ar paskolos teiktos lengvatinėmis sąlygomis, atrinktoms bendrovėms suteiktos paskolos buvo tiriamos ir lyginamos su privačių bankų teiktomis paskolomis. Tai tirta atsižvelgiant į palūkanų normas ir paskolų sąlygas.

                     (274)

                     Įrodymų, kad paskolos atrinktiems eksportuojantiems gamintojams tiriamuoju laikotarpiu teiktos lengvatinėmis sąlygomis, nerasta.

               3.4.3.   Išvada

                     (275)

                     Komisija padarė išvadą, kad atrinktiems eksportuojantiems gamintojams tiriamuoju laikotarpiu paskolų lengvatinėmis sąlygomis neteikta.

               3.5.   Vyriausybės negautos arba nesurinktos pajamos pagal 2006 m. Biokuro įstatymą

         3.5.1.   Įvadas

                     (276)

                     Skundo pateikėjas tvirtino, kad 2006 m. Biokuro įstatymo (105) 15 straipsnyje biokuro gamintojams nustatyta galimybė mažinti mokesčio bazę, nuo kurios apskaičiuojamas tariamas minimalus pajamų mokestis. Skundo pateikėjas taip pat tvirtino, kad pagal to paties įstatymo 15 straipsnio 1 dalį leidžiamas pagreitintas gamybos priemonių nusidėvėjimas.

               3.5.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

                     (277)

                     Atliekant tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu Biokuro įstatymo 15 straipsnyje nustatytomis skatinamosiomis lengvatomis nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

               3.5.3.   Išvada

                     (278)

                     Tiriamuoju laikotarpiu šia priemone atrinkti eksportuojantys gamintojai nesinaudojo, todėl Komisija padarė išvadą, kad jos kompensuoti nereikia.

               3.6.   Kordobos provincijos nustatytas atleidimas nuo provincijos mokesčių

         3.6.1.   Teisinis pagrindas

                     (279)

                     Skundo pateikėjas tvirtino, kad Kordobos provincija pagal 2007 m. priimtą provincijos įstatymą Nr. 9397 (106) atleido biodyzelino pramonę nuo provincijos mokesčių. Šiame įstatyme nustatyta, kad vykdymo užtikrinimo institucijos patvirtinti biokuro gamybos, plėtros ir tvaraus naudojimo projektai penkiolika metų bus atleidžiami nuo mokesčių.

               3.6.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

                     (280)

                     Atliekant tyrimą nustatyta, kad Kordobos provincijoje įsikūrę biokuro gamintojai galėjo naudotis atleidimu nuo mokesčių. Provincijos įstatymo Nr. 9397 5 ir 6 skirsniuose nustatyta, kad biokuro gamybos, plėtros ir tvaraus naudojimo projektai atleidžiami nuo provincijos mokesčių. Komisija nerado įrodymų, o ir suinteresuotosios šalys netvirtino, kad provincijos įstatymu Nr. 9397 konkrečiai biodyzelino pramonei teiktos mokesčių lengvatos yra įtrauktos į platesnę Kordobos provincijoje plačiai taikomų mokesčių lengvatų sistemą.

               3.6.3.   Išvada

                     (281)

                     Kordobos provincijoje įsikūrusios biodyzeliną gaminančios bendrovės 15 metų naudojasi atleidimu nuo pajamų, žyminio, nekilnojamojo turto, švietimo sistemos finansavimo fondo ir infrastruktūros darbų finansavimo fondo mokesčių. Provincijos įstatyme Nr. 9397 nustatyta, kad šis atleidimas nuo mokesčių taikomas biodyzeliną gaminančioms vietos bendrovėms. Kordobos provincijoje buvo įsikūręs vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas, bet jis biodyzelino šioje provincijoje negamino. Kitų atrinktų eksportuojančių gamintojų šioje provincijoje nebuvo. Todėl Komisija padarė išvadą, kad atrinkti eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu atleidimu nuo mokesčių nepasinaudojo.

               3.7.   Buenos Airių provincijos nustatytas atleidimas nuo provincijos mokesčių

         3.7.1.   Teisinis pagrindas

                     (282)

                     Skundo pateikėjas tvirtino, kad Buenos Airių provincija priėmė 2006 m. Biokuro įstatymu grindžiamą provincijos įstatymą Nr. 13.719, kuriuo naudos gavėjai atleidžiami nuo mokesčių, jei pagal 2006 m. įstatymą yra priskiriami prie biokuro gamintojų ir įregistruoti kaip biokuro gamintojai.

               3.7.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

                     (283)

                     Atliekant tyrimą nustatyta, kad Buenos Airių provincijoje įsikūrę biokuro gamintojai galėjo naudotis atleidimu nuo mokesčių. Vis dėlto šioje provincijoje nebuvo įsikūręs nė vienas iš atrinktų eksportuojančių biokuro gamintojų.

               3.7.3.   Išvada

                     (284)

                     Komisija nustatė, kad provincijos įstatyme Nr. 13.719 nustatytu atleidimu nuo mokesčiu tiriamuoju laikotarpiu nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

               3.8.   Santjago del Estero provincijos Skatinimo ir pramonės plėtros sistema (SPSPS), provincijos įstatymas Nr. 6.750

         3.8.1.   Teisinis pagrindas

                     (285)

                     Skundo pateikėjas tvirtino, kad pagal 2005 m. priimtą provincijos įstatymą Nr. 6.750 Santjago del Estero provincijos pramonės sektoriai galėjo naudotis įvairiomis mokesčių lengvatomis ir atleidimu nuo mokesčių.

               3.8.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

                     (286)

                     Šioje provincijoje nebuvo įsikūręs nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

               3.8.3.   Išvada

                     (287)

                     Komisija nustatė, kad provincijos įstatyme Nr. 6.750 nustatytomis priemonėmis tiriamuoju laikotarpiu nepasinaudojo nė vienas iš atrinktų eksportuojančių gamintojų.

               3.9.
               Louis Dreyfus Argentina ir Cheneral Lagoso savivaldybės susitarimas dėl savivaldybės mokesčių

         3.9.1.   Įvadas

                     (288)

                     Skundo pateikėjas tvirtino, kad eksportuojantis gamintojas Louis Dreyfus Argentina ir Cheneral Lagoso savivaldybė yra sudarę susitarimą dėl savivaldybės mokesčių. Šis susitarimas buvo paskelbtas kaip Savivaldybės potvarkis 26/2016 (107). Šiame susitarime nustatyta, kad Louis Dreyfus Argentina Cheneral Lagoso savivaldybei moka ne procentinę savo bendrųjų pajamų dalį (0,5 %), bet mėnesinę fiksuotąją sumą.

               3.9.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

                     (289)

                     Atliekant tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu susitarimas dar galiojo (108). Iš pokalbių su Cheneral Lagoso savivaldybės atstovais Komisija sužinojo, kad susitarimas galios iki 2020 m.

                     (290)

                     Atlikdama bendrovės LDC Buenos Airėse patikrinimą, Komisija tikrino LDC mokėtus savivaldybės mokesčius ir aiškinosi, kokius mokesčius šiai bendrovei būtų reikėję mokėti, jei šis susitarimas nebūtų galiojęs. Komisija nustatė, kad suma, kurią bendrovė LDC sumokėjo savivaldybei už 2017 m., buvo didesnė už sumą, kurią ši bendrovė būtų turėjusi sumokėti pagal standartinę mokesčių teisę.

               3.9.3.   Išvada

                     (291)

                     Todėl Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu LDC šia priemone nepasinaudojo.

               3.10.   Procentinės mokesčių tarifų dalies sumažinimas pagal Pacto Fiscal (Dekretą 14/1994)

         3.10.1.   Įvadas

                     (292)

                     Skundo pateikėjas tvirtina, kad Dekretu 14/1994 paskelbtame Pacto Fiscal nustatytas atleidimas nuo mokesčių. Pacto Fiscal arba Federalinis Federalinės Valstybės ir provincijų valstijų užimtumo, gamybos ir augimo paktas buvo provincijų ir Nacionalinės Vyriausybės susitarimas, kuriuo nustatyti tam tikri provincijų mokesčių politikos principai.

               3.10.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

                     (293)

                        Pacto Fiscal yra bendrasis susitarimas, kuriuo reikalaujama įgyvendinti jo principus, taikant provincijų teisę. Todėl Komisija nustatė, kad šis Pacto Fiscal buvo įgyvendintas praktiškai taikant jau aptartas provincijų mokesčių sistemas.

               3.10.3.   Išvada

                     (294)

                     Todėl atskiros su šia priemone susijusios naudos Komisija nenustatė. Vis dėlto, kaip ir kitos priemonės, kuriomis nustatomos mokesčių lengvatos vietos biodyzelino pramonei, ši priemonė svarbi kaip šiai pramonei remti skirta Argentinos Vyriausybės priemonių rinkinio dalis.

               3.11.   Nekilnojamojo turto atleidimas nuo mokesčio pagal Santos Fė pramonės įstatymą – atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio pagal provincijos Pramonės skatinimo įstatymą Nr. 8.478/1979 (4 straipsnį); Santos Fė provincijos nustatytas atleidimas nuo provincijos mokesčių; 183.29 straipsnis Atleidimas nuo Santos Fė žyminio mokesčio ir 127 straipsnis Pardavimo eksportui atleidimas nuo Santos Fė apyvartos mokesčio

         3.11.1.   Įvadas

                     (295)

                     Skundo pateikėjas tvirtino, kad Santos Fė provincija provincijos įstatymu Nr. 8.478 (183.29 ir 127 straipsniais) ir Santos Fė provincijos įstatymu Nr. 12.692 (109) vietos biodyzelino pramonę atleido nuo įvairių mokesčių.

               3.11.2.   Atliekant tyrimą nustatyti faktai

                     (296)

                     Atliekant tyrimą nustatyta, kad viršenybę prieš Įstatymą Nr. 8.478 ir 183.29 bei 127 straipsnius turi arba juos pakeitė provincijos įstatymas Nr. 12.692. Provincijos įstatyme Nr. 12.692 nustatyta, kad provincijos mokesčiai netaikomi vietos bendrovėms, dalyvaujančioms su atsinaujinančiąja energija susijusių produktų mokslinių tyrimų, plėtros, kūrimo, gamybos ir naudojimo veikloje, ypač biodyzelino gamybos veikloje. Biokuro gamyba konkrečiai nurodyta provincijos įstatymo Nr. 12.692 5 straipsnio d punkte. Komisija nerado įrodymų, o ir suinteresuotosios šalys netvirtino, kad šia priemone konkrečiai tam tikrai pramonės sektorių kategorijai, įskaitant biodyzelino pramonę, teiktos mokesčių lengvatos yra įtrauktos į platesnę Santos Fė provincijoje plačiai taikomų mokesčių lengvatų programą.

               3.11.3.   Išvada

                     (297)

                     Santos Fė provincijoje įsikūrusios biodyzeliną gaminančios bendrovės 15 metų atleidžiamos nuo pajamų, žyminio, nekilnojamojo turto mokesčių ir transporto priemonių rinkliavų. Provincijos įstatyme Nr. 12.692 nustatyta, kad šis atleidimas nuo mokesčių taikomas biodyzeliną gaminančioms vietos bendrovėms. Todėl šis atleidimas nuo mokesčių yra subsidija dėl Argentinos Vyriausybės negautų pajamų, de jure konkrečiai skirta tam tikriems pramonės sektoriams, įskaitant vidaus biodyzelino pramonę. Todėl tai yra nauda dėl kompensuotinos subsidijos.

               3.11.4.   Subsidijos sumos skaičiavimas

                     (298)

                     Kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjams per tiriamąjį laikotarpį suteiktą naudą. Ši nauda apskaičiuota kaip viso mokesčio, mokėtino taikant įprastinį mokesčio tarifą, ir viso per tiriamąjį laikotarpį atrinktų eksportuojančių gamintojų iš tikrųjų sumokėto mokesčio skirtumas.

                     (299)

                     Po informacinio dokumento bei susijusių skaičiavimų atskleidimo atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir po tolesnio galutinio faktų atskleidimo dvi bendrovės tvirtino, kad turėtų būti taikomas kitas priskyrimo pagrindas (visa sojomis grindžiamų produktų apyvarta arba visos pramonės veiklos Santos Fė provincijoje apyvarta). Kadangi atleidimas nuo mokesčių bendrovėms buvo taikomas tik todėl, kad jos gamino biodyzeliną, Komisija nusprendė, kad šis atleidimas nuo mokesčių taikytas konkrečiai biodyzelino gamybai, ir todėl padarė išvadą, kad šį atleidimą reikėtų priskirti tik biodyzelino apyvartai, o ne visai bendrovės apyvartai. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

                        4 lentelė

                        Pagal Santos Fė įstatymus negautos provincijos pajamos

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Subsidijų norma

                                 LDC Argentina SA

                                 0,06 %

                                 Group Renova

                                 2,15 %

                                 Group T6

                                 0,28 %

               3.12.   Išvada dėl subsidijavimo

                     (300)

                     Komisija pagal pagrindinio reglamento nuostatas apskaičiavo atrinktų eksportuojančių gamintojų kiekvienos subsidijos ar subsidijų programos sumas ir šias sumas sudėjo, kad apskaičiuotų bendrą kiekvieno eksportuojančio gamintojo subsidijavimo per tiriamąjį laikotarpį sumą. Siekdama apskaičiuoti bendrą subsidijų lygį, Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį kaip subsidijos sumą, palyginti su visa bendrovės apyvarta. Paskui šis procentinis dydis taikytas skaičiuojant nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį suteiktą subsidiją. Vėliau buvo apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per tiriamąjį laikotarpį eksportuoto nagrinėjamojo produkto toną, o toliau nurodyti skirtumai buvo apskaičiuoti kaip to paties eksportuoto produkto vienos tonos kainos, draudimo ir frachto (CIF) vertės procentinis dydis.

                     (301)

                     Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms bendra subsidijų suma apskaičiuota remiantis atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyta bendra vidutine svertine kompensuotinų subsidijų suma, išskyrus nereikšmingas sumas ir prekėms, kurioms taikomos pagrindinio reglamento 28 straipsnio 1 dalies nuostatos, nustatytą subsidijų sumą.

                     (302)

                     Vis dėlto nors ir, siekdama nustatyti, ar buvo vykdomas subsidijavimas, Komisija turėjo iš dalies remtis turimais faktais, ji neatmetė su Argentinos Vyriausybės parama biodyzelino pramonei susijusių nustatytų faktų.

                     (303)

                     Iš tikrųjų Komisija manė, kad turimi faktai, kuriais remtasi tais atvejais, neturi esminio poveikio informacijai, kurios reikia siekiant tinkamai nustatyti subsidijavimo sumą, nes Komisija rėmėsi atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktais importo duomenimis. Taikant šį metodą nedaromas poveikis eksportuotojams, kurių nebuvo prašyta bendradarbiauti atliekant tyrimą (110).

                     (304)

                     Atsižvelgiant į aukštą Argentinos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatyta didžiausios sumos, nustatytos atrinktoms bendrovėms, dydžio suma. Visoms kitoms bendrovėms nustatyta suma bus taikoma toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo.

                     (305)

                     Po galutinio faktų atskleidimo visi eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad subsidijos sumas Komisija turėtų apskaičiuoti atsižvelgdama į eksporto mokestį biodyzelinui, kaip į naudos, gautos dėl sojoms taikyto eksporto mokesčio, kompensaciją. Šį tvirtinimą Komisija atmetė, nes nebuvo įrodymų, kad eksporto mokestį biodyzelinui Argentinos Vyriausybė nustatė siekdama kompensuoti naudą, gautą tiekiant sojas už mažesnį nei tinkamas atlygį.

                     (306)

                     Tos pačios eksportuojančios bendrovės taip pat prašė pakoreguoti antidempingo muitus. Komisija nusprendė, kad nėra teisinio pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima taikyti šį koregavimą, nes nėra įrodymų, kad antidempingo muitai gali kompensuoti eksportuojantiems gamintojams suteiktas subsidijas. Bet kuriuo atveju šis tvirtinimas buvo atmestas, nes eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu antidempingo muitų faktiškai nemokėjo.

                        5 lentelė

                        Kompensuotinų subsidijų suma

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Kompensuotinų subsidijų suma

                                 LDC Argentina SA

                                 26,2 %

                                 Group Renova

                                 27,2 %

                                 Group T6

                                 33,4 %

                                 Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

                                 28,2 %

                                 Visos kitos bendrovės

                                 33,4 %

               4.   ŽALA

         4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos biodyzelino gamyba

                     (307)

                     Tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino 54 gamintojai, kurie buvo EBB nariai, ir dar 196 žinomi gamintojai ne nariai. Visi šie gamintojai sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje.

                     (308)

                     Kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, Komisija preliminariai atrinko tris Sąjungos gamintojus, kurių pagaminamas kiekis sudarė 19 % viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto kiekio.

                     (309)

                     Kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, Komisija dėl preliminariai atrinktų gamintojų gavo kelias pastabas. Preliminariai atrinkti gamintojai buvo trys pasiūlyti Sąjungos gamintojai: Bioagra-Oil SA (Lenkija), Masol Iberia Biofuel, S.L.U. (Ispanija) ir Saipol (Prancūzija).

                     (310)

                     CARBIO nurodė, kad visi trys pasiūlyti Sąjungos gamintojai nėra tinkami įtraukti į atrinktus gamintojus. CARBIO, be kita ko, nurodė, kad Saipol naudoja beveik vien rapsus iš Prancūzijos, o norėdama pasiekti didžiausią našumą ši bendrovė turi maišyti įvairių tipų žaliavas.

                     (311)

                     Be to, CARBIO nurodė, kad Masol daugiausia naudoja iš Indonezijoje veikiančios savo patronuojančiosios bendrovės už sandorių kainą gaunamą alyvpalmių aliejų.

                     (312)

                     Dėl Bioagra-Oil CARBIO nurodė, kad dėl konkretaus Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu Lenkijoje šios bendrovės žaliavų pasirinkimas yra ribotas.

                     (313)

                     CARBIO taip pat siūlė į atrinktus Sąjungos gamintojus kaip tipiškas bendroves įtraukti ADM Hamburg AG arba Verbio. Dėl Verbio CARBIO taip pat nurodė, kad ši bendrovė yra gryno biodyzelino gamintoja (neturinti vertikaliai integruoto smulkinimo verslo), kad ji įsikūrusi prie Vokietijos ir Lenkijos sienos ir aprūpina platesnę Rytų Europos rinką, įskaitant Lenkijos rinkos dalį, kuriai netaikomas pirmiau nurodytas teisės aktas.

                     (314)

                     Skundo pateikėjas paaiškino, kad nei Saipol, nei Masol nenaudoja tik kurio nors vieno tipo žaliavos. Atliekant tyrimą patvirtinta, kad abi bendrovės – Saipol ir Masol – gamybai iš tikrųjų naudoja daugiau nei vieną žaliavą.

                     (315)

                     Remdamasi gautomis pastabomis, Komisija nusprendė palikti atrinktus gamintojus Saipol ir Masol Iberia Biofuel. Negavusi informacijos, kuria būtų paneigtas 312 konstatuojamojoje dalyje nurodytas tvirtinimas, kad bendrovės Bioagra-Oil žaliavų pasirinkimas yra ribotas, atrinkdama Sąjungos gamintojus Komisija nusprendė ją pakeisti bendrove Verbio Vereinigte BioEnergie AG (Vokietija).

                     (316)

                     Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu visas Sąjungos pagamintas biodyzelinas sudarė apie 13 mln. tonų.

                        6 lentelė

                        Sąjungos biodyzelino gamyba (tonomis)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Visa Sąjungos gamyba

                                 11 353 223

                                 11 789 896

                                 11 958 862

                                 13 071 053

                                    Indeksas

                                    100

                                    104

                                    105

                                    115

                                    Šaltinis: EBB.

                     (317)

                     6 lentelėje pateikti visos Sąjungos biodyzelino gamybos skaičiai grindžiami iš EBB gautais duomenimis. EBB renka iš savo narių gaunamus su gamyba susijusius duomenis. Jos nariams tenka apie 70 % Sąjungos biodyzelino produkcijos. Su gamintojų ne narių, kurių produkcija sudaro apie 30 % Sąjungoje pagaminamo biodyzelino, gamyba susijusią informaciją ji renka iš atitinkamų nacionalinių pramonės asociacijų ir kitų viešai prieinamų šaltinių. EBB taikyta metodika ir surinktų duomenų teisingumas tikrintas per EBB patalpose surengtą tikrinamąjį vizitą pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnį. Komisija su šiais duomenimis susijusių pastabų iš suinteresuotųjų šalių negavo.

                     (318)

                     Visa Sąjungos biodyzelino gamyba 2014–2016 m. laipsniškai padidėjo 5 %. Dar didesnis gamybos padidėjimas nustatytas tiriamuoju laikotarpiu: per jį gamyba padidėjo dar 10 procentinių punktų. Sąjungos gamyba tiriamuoju laikotarpiu tokia sparta kaip Sąjungos suvartojimas nedidėjo dėl tiriamojo laikotarpio pabaigoje prasidėjusio subsidijuojamo importo iš Argentinos į Sąjungą.

               4.2.   Sąjungos biodyzelino suvartojimas

                     (319)

                     Biodyzelino suvartojimą Sąjungoje Komisija nustatė remdamasi Europos biodyzelino tarybos pateikta informacija ir statistiniais importo bei eksporto duomenimis.

                     (320)

                     Sąjungos suvartojimo raida:

                        7 lentelė

                        Sąjungos biodyzelino suvartojimas (tonomis)

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Visas Sąjungos suvartojimas

                                 11 907 151

                                 11 791 953

                                 11 435 468

                                 14 202 127

                                    Indeksas

                                    100

                                    99

                                    96

                                    119

                                    Šaltinis: EBB, statistiniai ES importo duomenys.

                     (321)

                     Sąjungos suvartojimą Komisija apskaičiavo pridėdama biodyzelino importą į Sąjungą prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje. Iki 2016 m. Sąjungos biodyzelino suvartojimas šiek tiek sumažėjo 4 %. Tiriamuoju laikotarpiu, palyginti su 2014 m., jis padidėjo 19 %. Biodyzelino suvartojimas priklauso nuo dviejų svarbiausių veiksnių: dyzelino suvartojimo ir biodyzelino kiekio jame.

                     (322)

                     Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO atkreipė dėmesį į Sąjungos biodyzelino suvartojimo skaičiavimo metodikos patikslinimą ir šiuo atžvilgiu teigė, kad ji keista dėl nepatikimų Sąjungos pramonės gamybos duomenų.

                     (323)

                     Suvartojimo skaičiavimo metodiką Komisija pakeitė siekdama šį skaičiavimą supaprastinti ir kad į jį nereikėtų įtraukti Sąjungos eksporto lygio. Sąjungos pramonės gamybos lygio duomenys liko nepakeisti. Kaip paaiškinta 358 konstatuojamojoje dalyje, Komisija patikrino EBB taikytą duomenų, įskaitant gamybos duomenis, rinkimo metodiką ir nustatė, kad ji yra patikima.

                     (324)

                     Palyginti su iškastiniu kuru, gaminant biodyzeliną susidaro mažiau oro teršalų, pvz., kietųjų dalelių, anglies monoksido, sieros dioksido, angliavandenilių ir toksinių oro teršalų, bet gali susidaryti daugiau azoto oksidų. Be to, kaip biodyzelino gamybos žaliavos naudojami augalai (sojos, alyvpalmės, rapsai ir pan.) kompensuoja ateityje išmesimą CO2, nes sugeria CO2 augdami.

                     (325)

                     Nuolatinį paklausos ir Sąjungos gamybos didėjimą lėmė Sąjungos energetikos politika. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje 2009/28/EB (111) nustatyta, kad kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 2020 m. jos atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo.

                     (326)

                     Vadovaudamosi šia politika Sąjungos valstybės narės turi nusistatyti tikslą, kad iki 2020 m. biodyzelinas sudarytų 10 % visų parduodamų transporto degalų. Įgyvendinimas, dabartiniai lygiai ir biodegalų kiekio apskaičiavimo metodika ne visose Sąjungos valstybėse narėse yra vienodi, bet, vykdant įgaliojimą laipsniškai didinti jo kiekį, į įprastinį iškastinį dyzeliną įmaišomas biodyzelino kiekis jau dabar sudaro apie 5–7 %.

                     (327)

                     Tai, kad į įprastinį iškastinį dyzeliną įmaišoma daugiau biodyzelino, yra svarbus biodyzelino rinkos tendencijų Sąjungoje analizės aspektas. Biodyzelino gamybos sąnaudos ir kainos paprastai yra didesnės už iškastinio dyzelino gamybos sąnaudas ir kainas. Todėl degalų gamintojai (rafinavimo įmonės) perka biodyzeliną, kad galėtų maišyti jį su iškastiniais degalais, vien dėl Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 2009/28/EB.

                     (328)

                     Biodyzelino suvartojimas yra tiesiogiai susijęs su valstybėse narėse vykdomu įgaliojimu įmaišyti į iškastinį kurą tam tikrą kiekį biodyzelino. Vis daugiau valstybių narių pasiekiant Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje 2009/28/EB nustatytus iki 2020 m. įgyvendintinus tikslus, biodyzelino suvartojimas turėtų padidėti. Įtakos biodyzelino suvartojimui turi ir kiti veiksniai, pvz., platesnis transporto priemonių, kuriose naudojami dyzeliniai varikliai, naudojimas.

               4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

         4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

                     (329)

                     Biodyzelino importo apimtį Komisija nustatė remdamasi iš duomenų bazės „Surveillance 2“ (112) gautais statistiniais Sąjungos importo duomenimis. Importo rinkos dalį Komisija nustatė remdamasi 7 lentelėje nurodytu Sąjungos biodyzelino suvartojimu.

                     (330)

                     Biodyzelino importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą raida:

                        8 lentelė

                        Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Importo iš Argentinos apimtis (tonomis)

                                 0

                                 31 340

                                 0

                                 394 005

                                 Rinkos dalis

                                 0 %

                                 0,3 %

                                 0 %

                                 2,8 %

                                    Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija, EBB.

                     (331)

                     Dėl Reglamentu (ES) Nr. 1194/2013 (113)2013 m. lapkričio 26 d. nustatytų antidempingo muitų importui, be kita ko, iš Argentinos, nuo 2014 m. iki 2017 m. rugpjūčio mėn. iš Argentinos į Sąjungą neimportuota arba importas buvo nereikšmingas. Nereikšmingą importą iš Argentinos 2015 m. sudarė keturi atskiri importo sandoriai, apie kuriuos buvo pranešta Ispanijoje, todėl Komisija nelaiko jų tipiniais.

                     (332)

                     2017 m. rugsėjo mėn. šie iš Argentinos importuojamam biodyzelinui taikyti antidempingo muitai 2017 m. rugsėjo 18 d. Reglamentu (ES) 2017/1578 (114) buvo labai sumažinti, todėl importas iš Argentinos ėmė sparčiai ir labai didėti, todėl tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 2,8 % rinkos dalį.

                     (333)

                     Biodyzelino importo iš Argentinos į Sąjungą raida antrojo 2017 m. pusmečio mėnesiais:

                        9 lentelė

                        Importo apimtis (tonomis) per mėnesį

                                 2017 7

                                 2017 8

                                 2017 9

                                 2017 10

                                 2017 11

                                 2017 12

                                 Importo iš Argentinos apimtis (tonomis)

                                 0

                                 0

                                 29 975

                                 57 526

                                 188 986

                                 117 518

                                    Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija.

                     (334)

                     2017 m. sausio–rugpjūčio mėn. biodyzelino iš Argentinos neimportuota. Iš 9 lentelėje pateiktų statistinių mėnesinių importo duomenų matyti, kad, sumažinus iš Argentinos importuojamam biodyzelinui taikomus antidempingo muitus, biodyzelino importas sparčiai ir labai didėjo.

                     (335)

                     Mėnesinis biodyzelino importas iš Argentinos į Sąjungą laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio – per pirmuosius aštuonis 2018 m. mėnesius kito taip:

                        10 lentelė

                        Importo apimtis (tūkstančiais tonų) per mėnesį

                                 2018 m.

                                 Saus.

                                 Vas.

                                 Kov.

                                 Bal.

                                 Geg.

                                 Birž.

                                 Liep.

                                 Rugpj.

                                 Importo iš Argentinos apimtis (tūkst. tonų)

                                 173

                                 161

                                 131

                                 30

                                 119

                                 161

                                 141

                                 177

                                    Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija.

                     (336)

                     2018 m. biodyzelinas iš Argentinos toliau importuotas. Eksportuojamas biodyzelinas į Sąjungos rinką atvežamas didelėmis pavienėmis siuntomis, paprastai pilnu laivu. Todėl analizuoti mėnesinį importo lygį nelabai prasminga.

                     (337)

                     Importo lygis pirmaisiais aštuoniais 2018 m. mėnesiais nesumažėjo. Apskaičiuota Argentinos importo į Sąjungą rinkos dalis, darant prielaidą, kad Sąjungos suvartojimas išliko nepakitęs, pirmaisiais aštuoniais 2018 m. mėnesiais siekė net 11,5 %. Iš to matyti, kad padidėjo ir apskaičiuota rinkos dalis, ir vidutinis mėnesinis importo lygis.

                     (338)

                     Taip pat svarbu pažymėti tai, kad, nuo 2018 m. gegužės 25 d. pradėjus registruoti importuojamą produktą, importo iš Argentinos lygis nesumažėjo. 2018 m. rugpjūtis netgi buvo tas mėnuo, kurio importo iš Argentinos lygis buvo antras pagal dydį per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

               4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

                     (339)

                     Kaip nurodyta 334 konstatuojamojoje dalyje, importuoti iš Argentinos į Sąjungą pradėta tik besibaigiant tiriamajam laikotarpiui, o 2014–2016 m. neimportuota arba importas buvo nereikšmingas. Kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu, 2015 m. ir tiriamuoju laikotarpiu matyti iš toliau pateiktos 11 lentelės.

                        11 lentelė

                        Importo kaina

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn.

                                 Importo iš Argentinos kaina (EUR už toną)

                                 —

                                 633

                                 —

                                 636

                                 613

                                    Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija.

                     (340)

                     Laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio vidutinė svertinė iš Argentinos importuoto 335 konstatuojamojoje dalyje aprašytos importo apimties biodyzelino kaina sumažėjo iki 613 EUR už toną. Taigi vidutinė importo kaina po tiriamojo laikotarpio, palyginti su importo kaina tiriamuoju laikotarpiu, sumažėjo 3,6 %.

                     (341)

                     Priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

                                 —

                                 atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis,

                                 —

                                 iš atrinktų Argentinos gamintojų importuoto kiekvienos rūšies produkto atitinkamas vidutines svertines kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina ir tinkamai pakoreguotas siekiant atsižvelgti į importo išlaidas.

                     (342)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo ištaisyta su valiutos kursu susijusi korektūros klaida, padaryta konvertuojant Group T6 CIF vertes į eurus, todėl sumažėjo Group T6 CIF vertė eurais.

                     (343)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija iš Argentinos Vyriausybės, CARBIO ir nesusijusio importuotojo Gunvor gavo pastabų dėl pakoreguotos importo iš atrinktų Argentinos gamintojų pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje CIF kainos.

                     (344)

                     Argentinos Vyriausybė, CARBIO ir nesusijęs importuotojas Gunvor tvirtino, kad biodyzelino eksporto iš Argentinos kaina turėtų būti padidinta pridedant 6,5 % konvencinius muitus. Be to, CARBIO ir nesusijęs importuotojas Gunvor tvirtino, kad biodyzelino eksporto iš Argentinos kaina turėtų būti taip pat padidinta pridedant nuo 2017 m. rugsėjo mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn., t. y. keturis tiriamojo laikotarpio mėnesius, kuriais prasidėjo importas iš Argentinos, taikytas 6,5–8,1 % antidempingo priemones.

                     (345)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė savo pastabose nurodė, kad į Komisijos atliktą priverstinio kainų mažinimo skaičiavimą turėtų būti įtraukiami antidempingo muitai. CARBIO tokią pat pastabą dėl antidempingo muitų įtraukimo pateikė ankstesniame procedūros etape, o po galutinio faktų atskleidimo ją pakartojo. Šiuo atžvilgiu pastabų pateikė ir eksportuojantys gamintojai; jie tvirtino, kad reikėtų įtraukti antidempingo muitus.

                     (346)

                     Komisija sutiko su tvirtinimu, kad prie CIF kainos reikia pridėti konvencinius muitus, ir atitinkamai pakeitė savo skaičiavimus.

                     (347)

                     Komisija nesutiko su tvirtinimu, kad prie CIF kainos reikia pridėti antidempingo muitus, nes šiuo atžvilgiu prašymą laikė nepagrįstu. Komisija manė, kad nagrinėjamojoje byloje tinkamiau analizuoti, kaip eksportuojantys gamintojai elgiasi nesant antidempingo muitų, nes pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalies d punktą analizuodama žalos grėsmę ji turi analizuoti būsimą importo kainų poveikį Sąjungos pramonei. Be to, priemonės, kuriomis buvo nustatyti antidempingo muitai, nustotos taikyti 2018 m. spalio 18 d. (115) Todėl ateityje antidempingo muitai nebeturės poveikio importo kainoms, o jau surinkti antidempingo muitai turės būti grąžinti arba sumažinti atgaline data.

                     (348)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO savo pastaboje nurodė, kad, Komisijos tvirtinimu, per dabartinį tyrimą bendradarbiavo tik vienas nesusijęs importuotojas, todėl šioje byloje taip pat reikėtų taikyti per 2013 m. antidempingo tyrimą taikytas importo išlaidas. CARBIO taip pat tvirtino, kad Komisija nenurodė, kodėl ji atmetė atitinkamo nesusijusio importuotojo nurodytas importo išlaidas. Importuotojas Gunvor taip pat tvirtino, kad turėtų būti taikomos jo nurodytos faktinės importo išlaidos. Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO savo pastabose šį tvirtinimą pakartojo.

                     (349)

                     Komisija patvirtino tai, kad, taikant 341 konstatuojamojoje dalyje paaiškintą metodiką, pridedant importo išlaidas remtasi importo išlaidomis, taikytomis per tyrimą, po kurio Reglamentu (ES) 1194/2013 buvo nustatyti antidempingo muitai (116). Šios išlaidos taikytos todėl, kad vienintelis per dabartinį tyrimą bendradarbiavęs nesusijęs importuotojas prašė išlaikyti duomenų konfidencialumą. Be to, ankstesniame tyrime taikytos importo išlaidos apėmė įvairių skirtingų importo išlaidų kategorijas ir kiekybinį jų įvertinimą. Per dabartinį tyrimą tokios informacijos iš bendradarbiaujančio nesusijusio importuotojo negauta. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad 2013 m. taikytos nagrinėjamojo produkto importo išlaidos ir tiriamuoju laikotarpiu patirtos importo išlaidos reikšmingai skiriasi. Be to, importo išlaidos 2013 m. buvo išreikštos eurais. Kadangi ARS valiutos kursas nuo 2012 m. mažėjo apie aštuonis kartus, o infliacija euro zonoje nuo 2013 m. buvo labai nedidelė (per pastaruosius šešerius metus iš viso sudarė apie 5 %), Komisija manė, kad tinkama taikyti per ankstesnį tyrimą nurodytas importo išlaidas.

                     (350)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija ištaisė su atrinktų eksportuojančių gamintojų CIF vertės skaičiavimu susijusią korektūros klaidą.

                     (351)

                     Todėl Komisija lygino prireikus tinkamai pakoreguotas to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainas, atskaičius lengvatas ir nuolaidas.

                     (352)

                     Lyginant kiekvienos rūšies produkto kainas daugiausia dėmesio skirta RFT palyginimui, neatsižvelgiant į naudotą žaliavą. Kita savybė, į kurią atsižvelgė Komisija, buvo, ar produktas daugumoje valstybių narių buvo įtrauktas į apskaitą du kartus. Taikydamos „dvigubą apskaitą“, rafinavimo įmonės konkrečios rūšies biodyzelino kiekį savo gaminamuose degaluose į apskaitą gali įtraukti du kartus (pvz., „du kartus į apskaitą įtrauktas“ 3 % biodyzelino kiekis būtų laikomas atitinkančiu 6 % biodyzelino kiekio). Dėl Vokietijos, kurioje taikomas skirtingas išmetamo CO2 kiekio mažinimo veiksmingumo skaičiavimo būdas, Komisija taip pat atsižvelgė į šią Vokietijos rinkos ypatybę.

                     (353)

                     Komisija nustatė, kad dauguma galutinių biodyzeliną perkančių klientų nežino, kokios žaliavos naudotos gaminant, ir tuo nesidomi, bet reikalauja tam tikrą maksimalią RFT atitinkančio produkto. Ši temperatūra svyruoja atsižvelgiant į sezoną ir klimato sąlygas. Vasaros mėnesiais ir šiltesniuose regionuose klientams tinka didesnė RFT, o žiemos mėnesiais ir šaltesniuose regionuose jie reikalauja žemesnės RTF biodyzelino.

                     (354)

                     Palyginimo rezultatą Komisija išreiškė procentine atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu dalimi. Paaiškėjo, kad atrinktų eksportuotojų importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos rinkoje vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 9,5–15,2 %.

               4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         4.4.1.   Bendrosios pastabos

                     (355)

                     Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (356)

                     Kaip nurodyta 19 konstatuojamojoje dalyje, siekiant nustatyti žalos grėsmę ir neigiamą įtaką Europos pramonės pardavimo kainų lygiui, parduodamiems kiekiams, rinkos daliai ir pelnui, taikytas atrankos metodas.

                     (357)

                     Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija įvertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir Europos biodyzelino tarybos pateikta informacija.

                     (358)

                     Komisija tikrino Europos biodyzelino tarybos pateiktų duomenų rinkimo metodiką ir informacijos pagrįstumą tinkamais dokumentais bei mokslinių tyrimų procedūromis.

                     (359)

                     Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                     (360)

                     Makroekonominiai rodikliai – tai gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijavimo suma ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo arba dempingo.

                     (361)

                     Mikroekonominiai rodikliai – tai vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

                     (362)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija išsiuntė dar du su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio susijusių klausimų rinkinius. Vienas klausimų rinkinys buvo išsiųstas trims atrinktoms bendrovėms, o kitas – EBB. Komisija išanalizavo visų atitinkamų šalių pateiktus atsakymus. Gauta informacija Komisija rėmėsi nustatydama su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio susijusius faktus.

               4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

         4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (363)

                     Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        12 lentelė

                        Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Gamybos pajėgumai (tonomis)

                                 15 074 688

                                 16 009 878

                                 16 561 814

                                 16 594 853

                                    Indeksas

                                    100

                                    106

                                    110

                                    110

                                 Pajėgumų naudojimas

                                 75 %

                                 74 %

                                 72 %

                                 79 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    98

                                    96

                                    105

                                    Šaltinis: EBB.

                     (364)

                     Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo ir padidėjo iki 10 %, kad būtų galima atsižvelgti į didėjančią paklausą.

                     (365)

                     Su pajėgumais susijusius duomenis, panašiai kaip informaciją apie gamybą, EBB renka iš savo narių, įskaitant nacionalines asociacijas, o informaciją apie ne narių pajėgumus ji renka iš kitų viešai prieinamų šaltinių.

                     (366)

                     Į su gamybos pajėgumais susijusius skaičius neįtraukta daug nepanaudotais laikomų pajėgumų. EBB paaiškino, kad kai kurios įrengtos biodyzelino gamyklos kelerius metus nebuvo naudojamos ir todėl turėtų būti laikomos ilgą laiką nenaudotomis gamybai. Šiose gamyklose, nors jos formaliai įrengtos, nebūtų galima iš naujo pradėti gamybos investavus į techninį pritaikymą ir po ilgo laikotarpio.

                     (367)

                     Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 % (arba 4 procentiniais punktais) nuo 75 % iki 79 %. Didžiausią pajėgumų naudojimo lygį pramonė pasiekė tiriamuoju laikotarpiu.

               4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                     (368)

                     Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        13 lentelė

                        Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

                                 11 363 729

                                 11 305 117

                                 10 920 665

                                 13 004 462

                                    Indeksas

                                    100

                                    99

                                    96

                                    114

                                 Rinkos dalis

                                 95,4 %

                                 95,9 %

                                 95,5 %

                                 91,6 %

                                    Šaltinis: EBB, statistiniai importo ir eksporto duomenys.

                     (369)

                     2014–2016 m. Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo 4 %, o paskui tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 18 procentinių punktų, t. y. 14 % viršijo 2014 m. pardavimą.

                     (370)

                     Pardavimą skatino tie patys veiksniai kaip ir suvartojimą – jie aprašyti 324–328 konstatuojamosiose dalyse. 2014–2016 m. importas didelės įtakos pardavimo lygiui neturėjo, todėl pardavimo lygis ir rinkos dalis išliko stabilūs.

                     (371)

                     Padėtį rinkoje pakeitė 2017 m. importo iš Argentinos muitų sumažinimas. Nors importuoti pradėta tik besibaigiant metams, Sąjungos pramonė, palyginti su 2014 m., prarado 3,8 procentinio punkto rinkos dalies. Kaip paaiškinta 333 konstatuojamojoje dalyje, šis didelis rinkos dalies sumažėjimas sutampa su paskutinius keturis tiriamojo laikotarpio mėnesius į Sąjungos rinką patekusio nagrinėjamojo produkto importu.

                     (372)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO pateikė pastabą dėl nustatytos 2015–2016 m. Sąjungos pramonės rinkos dalies ir nurodė, kad, nors importo iš Argentinos nebūta, Sąjungos pramonės rinkos dalis šiuo laikotarpiu mažėjo.

                     (373)

                     Patikrinusi atitinkamus duomenis Komisija nustatė, kad, informaciniame dokumente apskaičiuojant Sąjungos suvartojimą, buvo padaryta klaida, todėl buvo neteisingai nustatytos Sąjungos pramonės rinkos dalys. Ši klaida buvo ištaisyta. Teisingi skaičiai pateikti 7 ir 13 lentelėse.

                     (374)

                     Ištaisius šią klaidą, Sąjungos rinkos dalis 2015–2016 m. išliko stabili ir sumažėjo tik tiriamuoju laikotarpiu dėl padidėjusios Argentinos importo apimties.

               4.4.2.3.   Augimas

                     (375)

                     Nors Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 %, Sąjungos pramonės pardavimas ir gamyba padidėjo atitinkamai tik 14 % ir 15 %. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti visais rinkos augimo pranašumais, nes didelę dalį šio augimo absorbavo tiriamuoju laikotarpiu padidėjęs subsidijuojamo Argentinos importo kiekis.

               4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

                     (376)

                     Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        14 lentelė

                        Užimtumas ir našumas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Darbuotojų skaičius

                                 2 406

                                 2 763

                                 2 762

                                 2 733

                                    Indeksas

                                    100

                                    115

                                    115

                                    114

                                 Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

                                 4 718

                                 4 267

                                 4 329

                                 4 782

                                    Indeksas

                                    100

                                    90

                                    92

                                    101

                                    Šaltinis: EBB.

                     (377)

                     Užimtumo Sąjungoje raida skyrėsi nuo gamybos, pardavimo ir suvartojimo tendencijų. Palyginti smarkiai užimtumas padidėjo 2015 m. – per metus išaugo 15 %. Nuo tada, įskaitant tiriamąjį laikotarpį, jo lygis išliko stabilus.

                     (378)

                     Padidėjimą 2015 m. būtų galima laikyti Sąjungos pramonės reakcija į gerėjančias biodyzelino rinkos sąlygas ir būsimo gerėjimo lūkesčius. Tačiau nedidelis užimtumo sumažėjimas tiriamuoju laikotarpiu dar nėra reakcija į padidėjusį importą iš Argentinos. Sąjungos pramonė tiriamuoju laikotarpiu pajėgumų dar nemažino, todėl užimtumas išliko stabilus.

               4.4.2.5.   Kompensuotinų subsidijų sumos dydis ir atsigavimas po ankstesnio subsidijavimo arba dempingo

                     (379)

                     Subsidijuojamo importo iš nagrinėjamosios šalies poveikis Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į didelę šio importo apimtį ir mažas jo kainas, buvo didelis.

                     (380)

                     2013 m. lapkričio 26 d. Sąjunga biodyzelino importui – be kita ko, iš Argentinos – nustatė galutinius antidempingo muitus. Šie muitai buvo grindžiami žalos pašalinimo lygiais, siekusiais nuo 22 % iki 25,7 %.

                     (381)

                     Kaip nurodyta 332 konstatuojamojoje dalyje, šie antidempingo muitai 2017 m. rugsėjo mėn. buvo labai sumažinti, todėl biodyzelino importas iš Argentinos ėmė labai didėti. Kaip nurodyta 330 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuota Argentinos biodyzelino importo rinkos dalis Sąjungoje tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 2,8 %. Apskaičiuota Argentinos biodyzelino importo rinkos dalis Sąjungoje paskutinįjį 2017 m. ketvirtį viršija 10 %. Biodyzelino importas iš Argentinos į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio toliau didėjo ir, nepaisant importo registracijos, apskaičiuota Argentinos importo į Sąjungą rinkos dalis pirmąjį 2018 m. pusmetį išliko didesnė kaip 10 %.

                     (382)

                     Iš 335 konstatuojamojoje dalyje pateiktų išsamių laikotarpio po tiriamojo laikotarpio statistinių duomenų matyti, kad iki 2018 m. rugpjūčio mėn. atitinkamas importo lygis išliko ir, nors nuo 2018 m. gegužės 18 d. importas buvo registruojamas, net dar labiau padidėjo.

                     (383)

                     Biodyzelino importas iš Argentinos į Sąjungą smarkiai ir labai didėti pradėjo 2017 m. rugsėjo mėn. ir buvo toliau vykdomas nepaisant jo registravimo. Importuojant mažomis kainomis buvo priverstinai labai sumažintos Sąjungos pramonės kainos, todėl Sąjungos pramonė prarado tam tikrą rinkos dalį ir negalėjo pasinaudoti visais rinkos augimo pranašumais.

               4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

         4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

                     (384)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        15 lentelė

                        Pardavimo kainos Sąjungoje

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už toną)

                                 817

                                 715

                                 765

                                 832

                                    Indeksas

                                    100

                                    87

                                    94

                                    102

                                 Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

                                 797

                                 728

                                 767

                                 827

                                    Indeksas

                                    100

                                    91

                                    96

                                    104

                                    Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

                     (385)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams vidutinė svertinė vieneto kaina 2015 m. sumažėjo net 13 %. Paskui 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu ji padidėjo ir 2 % viršijo 2014 m. kainą.

                     (386)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų vieneto gamybos sąnaudos atitiko kainų tendenciją ir 2015 m. sumažėjo 9 %. 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos padidėjo ir 4 % viršijo 2014 m. sąnaudas. Tai atitiko pagrindinės žaliavos – rapsų – kainų pokyčius: nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio ši kaina padidėjo 8 % (117).

                     (387)

                     Vidutinė vieneto pardavimo kaina ir vieneto sąnaudos susijusios su atrinktais Sąjungos gamintojais, bet nėra tiesiogiai palyginamos. Taip yra todėl, kad kainos susijusios tik su pardavimu nesusijusiems Sąjungos pirkėjams, o sąnaudos susijusios su visa gamyba.

                     (388)

                     Biodyzelino kainos raida susijusi su žaliavos – žemės ūkio produkcijos arba aliejaus – rinkos kainos raida. Žaliavų sąnaudos yra pagrindinis sąnaudų veiksnys; jos labai lemia visas gamybos sąnaudas, todėl ir rinkos pardavimo kainą.

                     (389)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Komisija iš Argentinos Vyriausybės gavo pastabų dėl atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės svertinės vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos. Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad 2015 m. ši kaina sumažėjo net 13 % ir kad Komisija neatliko jokios analizės siekdama atsieti kitas galimos žalos priežastis, nors ir neginčijama tai, kad Argentinos importas 2015 m. tesudarė 0,5 % rinkos dalies.

                     (390)

                     Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad, kaip paaiškinta 388 konstatuojamojoje dalyje, biodyzelino kainų raida yra susijusi su žaliavų rinkos kainų raida. Tarptautinė rapsų aliejaus kaina nuo 2014 m. iki 2015 m. iš tikrųjų sumažėjo 14,5 % (118). Tai atitinka Argentinos Vyriausybės nurodytos atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės svertinės vieneto pardavimo kainos sumažėjimą 13 % ir kartu patvirtina teiginį, kad žaliavų kainos lemia rinkos pardavimo kainas.

               4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

                     (391)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        16 lentelė

                        Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

                                 66 530

                                 71 573

                                 65 237

                                 65 874

                                    Indeksas

                                    100

                                    108

                                    98

                                    99

                                    Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

                     (392)

                     Vidutinės darbo sąnaudos buvo stabilios, išskyrus 2015 m., kai jos buvo didesnės nei kitais metais. Tai buvo tie metai, kuriais Sąjungos pramonė ėmė labai didinti užimtumo lygį. Matyti, kad tolesniais laikotarpiais, 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai užimtumas nuolat didėjo visus metus, vidutinės darbo sąnaudos išliko labai panašaus stabilaus lygio.

               4.4.3.3.   Atsargos

                     (393)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        17 lentelė

                        Atsargos

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                                 117 074

                                 85 725

                                 92 291

                                 87 864

                                    Indeksas

                                    100

                                    73

                                    79

                                    75

                                    Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

                     (394)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis buvo didžiausias 2014 m. Nuo 2014 m. iki 2015 m. jos sumažėjo 27 %, o paskui išliko panašaus lygio. Atsargų lygis tiriamuoju laikotarpiu nedidėjo taip, kaip gamyba ir pardavimas. Kadangi tiriamasis produktas parduodamas nesupakuotas, per vieną kartą gali būti pristatomas didelis daugiau kaip 10 000 tonų kiekis. Todėl, atsižvelgiant į tikslią sandorio datą, didelį poveikį atsargų lygiui gali turėti viena siunta. Taigi atsargų lygis yra Sąjungos pramonei mažiau reikšmingas rodiklis.

               4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

                     (395)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        18 lentelė

                        Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (procentinė pardavimo apyvartos dalis)

                                 5,0 %

                                 – 0,1 %

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    – 3

                                    18

                                    16

                                 Pinigų srautas (EUR)

                                 95 181 923

                                 23 004 159

                                 26 458 832

                                 35 102 719

                                    Indeksas

                                    100

                                    24

                                    28

                                    37

                                 Investicijos (EUR)

                                 8 970 184

                                 19 697 707

                                 8 039 845

                                 38 946 892

                                    Indeksas

                                    100

                                    220

                                    90

                                    434

                                 Investicijų grąža

                                 78 %

                                 – 3 %

                                 18 %

                                 16 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    – 4

                                    23

                                    21

                                    Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

                     (396)

                     Atrinktų trijų Sąjungos gamintojų pelningumą Komisija nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Pelningumas grindžiamas parduotų prekių sąnaudomis.

                     (397)

                     Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas buvo mažas. Tik 2014 m. jis siekė 5 %, 2015 m. pelno negauta, o 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu jis neviršijo 1 %. Didelį pelningumą 2014 m. daugiausia nulėmė labai didelės finansinės vieno iš atrinktų Sąjungos gamintojų pajamos. Į jas neatsižvelgiant, Sąjungos pramonės pelningumas 2014 m. būtų panašus kaip ir kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais.

                     (398)

                     Laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės pelningumas toliau mažėjo, o per pirmuosius šešis 2018 m. mėnesius sumažėjo 1,7 %.

                     (399)

                     Nepaisant žemo pelno lygio, Sąjungos pramonės veiklos pinigų srautai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo teigiami. Pramonė galėjo pati finansuoti savo veiklą. Vis dėlto taip pat dėl pinigų srautų pažymėtina, kad aukščiausias Sąjungos pramonės pinigų srauto lygis buvo 2014 m., o visais tolesniais metais neviršijo 37 % šio lygio.

                     (400)

                     Sąjungos pramonė visą nagrinėjamąjį laikotarpį toliau investavo ir didžiausią investavimo lygį pasiekė tiriamuoju laikotarpiu. Todėl staigus subsidijuojamo importo iš Argentinos patekimas į jos rinką besibaigiant tiriamajam laikotarpiui dar neturėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonės vykdomų investicijų lygiui.

                     (401)

                     Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Investicijų grąža nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo 79 % ir labiausiai atitiko pelningumo tendenciją.

                     (402)

                     Sąjungos pramonės finansinės veiklos rezultatai pelno požiūriu tiriamuoju laikotarpiu ribojo jos pajėgumą padidinti kapitalą.

                     (403)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad nedidelio Sąjungos pramonės pelningumo per visą laikotarpį nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio negalėjo nulemti importas iš Argentinos, kuris prasidėjo tik 2017 m. rugsėjo mėn. Todėl po informacinio dokumento atskleidimo nesusijęs importuotojas Gunvor savo pastabose taip pat nurodė, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nepatiria.

                     (404)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė ir CARBIO pakartojo savo pastabas dėl Sąjungos pramonės veiklos rezultatų ir nurodė kelis teigiamai kitusius veiklos rodiklius. Argentinos Vyriausybė taip pat pakartojo savo išvadą, kad, nesant importo iš Argentinos, importas iš šios šalies įtakos Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai neturėjo.

                     (405)

                     Komisija pastebėjo, kad iš tendencijų, įskaitant pelningumo tendencijas, matyti, kad, atrodo, Sąjungos pramonė nuo buvusio dempingo poveikio visiškai neatsigavo. Tai pasakytina apie savo pastaboje Argentinos Vyriausybės nurodytą laikotarpį nuo 2014 m. iki tiriamojo laikotarpio. Be to, nors importas iš Argentinos iš tikrųjų iš naujo prasidėjo tik 2017 m. rugsėjo mėn., faktas, kad paskutinį 2017 m. ketvirtį jis pasiekė apskaičiuotą didesnę kaip 10 % rinkos dalį, negali būti nesusijęs su tuo, kad Sąjungos pramonė tiriamuoju laikotarpiu tepasiekė 0,8 % pelningumą (ir galiausiai vėliau patyrė nuostolių). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

               4.5.   Ekonominiai rodikliai po tiriamojo laikotarpio

                     (406)

                     Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų paprašė atsakyti į papildomus klausimus ir gavo į atsakymus į juos. Laikotarpio po tiriamojo laikotarpio duomenys, pvz., tiriamojo laikotarpio mikroekonominiai rodikliai, buvo pateikti kaip svertinis trijų atrinktų Sąjungos gamintojų rodiklis.

                     (407)

                     Atsižvelgiant į ribotą tyrimo trukmę, tam tikrus makroekonominius laikotarpio po tyrimo rodiklius – pvz., pajėgumų, pajėgumų naudojimo, gamybos ir pardavimo – buvo galima įvertinti tik analizuojant atrinktų Sąjungos gamintojų informaciją. Todėl tiriamojo laikotarpio duomenų negalima tiesiogiai lyginti su 4.4.2 skirsnyje pateiktais duomenimis. Vis dėlto, remiantis šiais duomenimis, galima analizuoti atrinktų Sąjungos gamintojų padėtį po tiriamojo laikotarpio.

                     (408)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos, pardavimo, vieneto sąnaudų ir vieneto pardavimo kainų raida:

                        19 lentelė

                        Sąjungos pramonė po tiriamojo laikotarpio

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 2018 m. sausio–kovo mėn.

                                 2018 m. balandžio–birželio mėn.

                                 Visa gamyba (tonomis)

                                 2 614 770

                                 602 303

                                 585 734

                                    Indeksas (apskaičiuotas metams)

                                    100

                                    92

                                    90

                                 Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

                                 2 657 665

                                 591 108

                                 648 698

                                    Indeksas (apskaičiuotas metams)

                                    100

                                    89

                                    98

                                 Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)

                                 827

                                 793

                                 787

                                    Indeksas

                                    100

                                    96

                                    95

                                 Vidutinė vieneto pardavimo kaina visoje Sąjungos rinkoje (EUR už toną)

                                 832

                                 765

                                 773

                                    Indeksas

                                    100

                                    92

                                    93

                                    Šaltinis: atrinkti Sąjungos gamintojai.

                     (409)

                     Pokyčiai laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio nurodyti palyginant juos su tiriamojo laikotarpio pirmojo ir antrojo ketvirčių duomenimis, vertes indeksuojant pagal tiriamąjį laikotarpį.

                     (410)

                     Pirmąjį 2018 m. pusmetį atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumai išliko stabilūs, o jų naudojimas sumažėjo nuo 85 % iki 76 %.

                     (411)

                     Gamyba ir pardavimas pirmuoju ir antruoju ketvirčiais po tiriamojo laikotarpio sumažėjo.

                     (412)

                     Vieneto sąnaudos ir vieneto pardavimo kainos abiem ketvirčiais po tiriamojo laikotarpio sumažėjo. Vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo 5 %, o vidutinė pardavimo kaina sumažėjo 7 %, todėl, kaip aprašyta 398 konstatuojamojoje dalyje, sumažėjo pelningumas.

               4.6.   Išvada dėl žalos

                     (413)

                     Nepaisant nereikšmingų 2015 m. importo skaičių, iki 2017 m. rugsėjo mėn. biodyzelino iš Argentinos į Sąjungos rinką neimportuota. Šis importas prasidėjo tik tiriamojo laikotarpio pabaigoje, bet tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 2,8 % rinkos dalį, o paskutinįjį 2017 m. ketvirtį apskaičiuota jo rinkos dalis sudarė daugiau kaip 10 % ir, atrodo, kad, nors importas buvo registruojamas, tokia dalis taip pat nustatyta pirmąjį 2018 m. pusmetį.

                     (414)

                     Nagrinėjamojo laikotarpio žalos rodikliai nevienareikšmiai. Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas daugiausia atitiko rinkos poreikius, 2014–2016 m. buvo stabilūs, o tiriamuoju laikotarpiu padidėjo, bet nepasinaudojo visais besibaigiant nagrinėjamajam laikotarpiui augusios rinkos pranašumais – jais iš dalies pasinaudojo aptariamasis importas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos labai padidėjo. Tai buvo teigiamas pokytis, rodęs, kad pramonė pradeda atsigauti. 2015 m. pradėjusį didėti užimtumą taip pat galima laikyti požymiu, kad Sąjungos pramonės padėtis, nesant subsidijuoto importo iš Argentinos, ėmė gerėti.

                     (415)

                     Iš daugumos ekonominių rodiklių laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio buvo aiškiai matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau prastėja. Tai, kaip aprašyta pirmiau, pasakytina apie pajėgumų naudojimą, gamybą, pardavimą ir vieneto pardavimo kainas.

                     (416)

                     Vis dėlto didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį Sąjungos pramonės pelningumas išliko mažas; pramonė nebuvo pajėgi toliau gerinti savo našumo vienam darbuotojui. Iš to matyti, kad Sąjungos pramonė per šį trumpą laikotarpį nepajėgė pasiekti įprastinės pelningos veiklos lygio. Padėtis toliau prastėjo pirmaisiais šešiais 2018 m. mėnesiais, kuriais Sąjungos pramonė pranešė apie nuostolius.

                     (417)

                     Komisija nustatė, kad importas iš Argentinos neigiamą poveikį darė jau tiriamuoju laikotarpiu, o laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio buvo matyti, kad Sąjungos pramonės padėtis toliau prastėja. Nors tiriamuoju laikotarpiu pardavimas ir gamyba dėl padidėjusio suvartojimo didėjo, Sąjungos pramonės ekonominės padėties gerėjimo požymių nebuvo matyti. Iš tikrųjų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė, atsižvelgiant į įtemptą padėtį dėl mažų aptariamojo importo kainų, pelno beveik negavo. Nedidelis pelnas tiriamuoju laikotarpiu virto nuostoliais pirmaisiais šešiais 2018 m. mėnesiais. Iš pirmiau nagrinėtų tendencijų matyti, kad, atrodo, Sąjungos pramonė nuo buvusio dempingo poveikio visiškai neatsigavo. Nedarydama išvadų dėl materialinės žalos tiriamuoju laikotarpiu, Komisija nagrinės, ar bent kyla šios žalos grėsmė.

               5.   ŽALOS GRĖSMĖ

         5.1.   Įvadas

                     (418)

                     Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei kyla materialinės žalos grėsmė.

                     (419)

                     Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą analizuojant materialinės žalos Sąjungos pramonei grėsmę vertinami šie veiksniai:

                                 —

                                 aptariamos (-ų) subsidijos (-ų) pobūdis ir dėl jo tikėtinai atsirasiantis poveikis prekybai,

                                 —

                                 spartus subsidijuoto importo į Sąjungos rinką didėjimo tempas, rodantis tikimybę, kad importas iš esmės didės,

                                 —

                                 pakankami eksportuotojo laisvai disponuojami pajėgumai arba neišvengiamas esminis šių pajėgumų didėjimas, patvirtinantis tikimybę, kad subsidijuotas eksportas į Sąjungą iš esmės didės, atsižvelgiant į tai, ar yra kitų eksportuotojui prieinamų rinkų papildomam eksportui absorbuoti,

                                 —

                                 ar importas įvežamas kainomis, kurios gerokai priverstinai mažintų kainas arba trukdytų kainoms kilti, kaip atsitiktų kitomis aplinkybėmis, ir tikriausiai padidintų tolesnio importo paklausą,

                                 —

                                 atsargų lygis.

               5.2.   Aptariamos subsidijos ar subsidijų pobūdis ir dėl jo tikėtinai atsirasiantis poveikis prekybai

                     (420)

                     304 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad kompensuotinų subsidijų pagal pagrindinį reglamentą būta. Iš šių nustatytų subsidijų matyti, kad nagrinėjamojo produkto importui galėjo būti naudinga Vyriausybės parama. Tiriamuoju laikotarpiu po jo nustatytas didelis priverstinis kainų mažinimas tikriausiai darys dar didesnį neigiamą poveikį jau tiriamuoju laikotarpiu nustatytai sudėtingai Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Be to, kaip paaiškinta 158 konstatuojamojoje dalyje, Argentinos Vyriausybės priemonės, kuriomis remiama vietos biodyzelino pramonė, užtikrina, kad biodyzelino eksportas išliktų labai konkurencingas dėl mažesnių sojų gavimo išlaidų (kitaip nei Sąjungos gamintojų, kuriems daro poveikį didesni su rapsų sąnaudomis susiję kainų svyravimai, atveju). Todėl galima prognozuoti, kad subsidijuojamas nagrinėjamojo produkto importas dėl Argentinos Vyriausybės paramos priemonių pobūdžio galėtų toliau neigiamai veikti Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

               5.3.   Spartus subsidijuoto importo į Sąjungos rinką didėjimo tempas, rodantis tikimybę, kad importas iš esmės didės

                     (421)

                     Iš 9 lentelės matyti aiškus ryšys tarp staigaus didelio biodyzelino importo iš Argentinos į Sąjungos rinką padidėjimo nuo 2017 m. rugsėjo mėn. ir nuo šio mėnesio nustatytų antidempingo muitų sumažėjimo. Tai rodo Argentinos eksportuojančių gamintojų gebėjimą sparčiai atsižvelgti į kintančias rinkos sąlygas. Be to, duomenys, iš kurių matyti Argentinos biodyzelino importas po tiriamojo laikotarpio, patvirtina, kad, nors importas buvo registruojamas, Argentinos eksportuojantys gamintojai toliau eksportavo į Sąjungos rinką panašų kiekį kaip tiriamuoju laikotarpiu, kai antidempingo muitai buvo sumažinti arba panaikinti.

                     (422)

                     Todėl, Komisijos nuomone, atsižvelgiant į Sąjungos rinkos patrauklumą Argentinos eksportui, iš to, kad, 2017 m. rugsėjo mėn. sumažinus antidempingo muitus, biodyzelino importo iš Argentinos apimtis labai padidėjo, matyti tikimybė, kad šis importas toliau didės. 463 konstatuojamojoje dalyje pateikta importo 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. analizė patvirtina tolesnį faktinį biodyzelino importo iš Argentinos didėjimą.

               5.4.   Pakankami laisvai disponuojami pajėgumai ir trečiųjų šalių absorbavimo pajėgumai

                     (423)

                     Remiantis statistine EBPO žemės ūkio informacija (119) apie biodyzelino suvartojimą pasaulyje, 2017 m. Argentinos suvartojimas sudarė tik apie 3,5 % pasaulinio suvartojimo. Kaip nurodyta 202 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu Argentina eksportavo 57 % savo produkcijos.

                     (424)

                     Iš žemo Argentinos suvartojimo lygio, palyginti su suvartojimu visame pasaulyje, apie 40 % suvartojimu Sąjungoje ir apie 25 % suvartojimu Jungtinėse Amerikos Valstijose, aiškiai matyti, kad Argentinos biodyzelino pramonė yra orientuota į eksportą ir priklauso nuo šių rinkų (taip pat žr. 209 konstatuojamąją dalį).

                     (425)

                     Apskaičiuota, kad nepanaudoti Argentinos biodyzelino gamintojų pajėgumai tiriamuoju laikotarpiu sudarė daugiau kaip 1,2 mln. tonų. Šis įvertis grindžiamas informacija, gauta iš atrinktų eksportuojančių gamintojų, kuriems tenka 84 % viso eksporto į Sąjungą, ekstrapoliuota visai Argentinos pramonei.

                     (426)

                     Remiantis informacija, kurią EBB pateikė Komisijai, Argentinos biodyzelino gamintojų nepanaudotų pajėgumų lygis laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio išliko panašus.

                     (427)

                     2017 m. rugpjūčio 27 d. biodyzelino importui iš Argentinos Jungtinės Amerikos Valstijos nustatė laikinuosius kompensacinius 50–60 % muitus, o vėliau 2017 m. lapkričio 9 d. – galutinius 71,45–72,28 % muitus. 2017 m. spalio mėn. JAV nustatė laikinuosius 54,36–70,05 % antidempingo muitus. 2018 m. sausio 3 d. JAV šiuos muitus patvirtino pranešime apie galutinį nustatymą (120) – jame šių muitų dydis šiek tiek pakeistas į 60,44–86,41 %.

                     (428)

                     Iš to, kad Jungtinėse Amerikos Valstijose, kuri iki šių muitų nustatymo buvo svarbiausia Argentinos eksporto rinka, buvo nustatyti dideli muitai, aiškiai matyti, kad šis biodyzelino eksportas buvo iš karto nukreiptas į Sąjungos rinką. Jį nukreipti dar labiau paskatino beveik tuo pačiu metu Sąjungoje sumažinti antidempingo muitai Argentinos biodyzelinui. Šie pokyčiai matyti toliau pateiktoje 20 lentelėje.

                        20 lentelė

                        Eksporto apimtis (tonomis) per mėnesį

                                 Eksporto iš Argentinos apimtis (tonomis)

                                 2017 7

                                 2017 8

                                 2017 9

                                 2017 10

                                 2017 11

                                 2017 12

                                 Į JAV

                                 220 360

                                 14 483

                                 0

                                 0

                                 0

                                 0

                                 Į Sąjungą

                                 0

                                 60 000

                                 30 000

                                 200 000

                                 185 000

                                 163 091

                                    Šaltinis: statistiniai Argentinos eksporto duomenys.

                     (429)

                     20 lentelėje nurodytas eksporto iš Argentinos į Sąjungą lygis neatitinka 333 konstatuojamojoje dalyje 9 lentelėje nurodyto importo iš Argentinos į Sąjungą lygio. Šie lygiai skiriasi ne tik dėl skirtingų duomenų šaltinių, bet ir daugiausia dėl to, kad eksporto ir importo sandoriai atitinkamuose statistiniuose duomenyse registruoti skirtingu metu.

                     (430)

                     Kaip nurodyta 425 konstatuojamojoje dalyje, Argentinoje yra pakankamai laisvai disponuojamų pajėgumų, o dėl pardavimo tendencijų pokyčių (pasitraukimo iš JAV rinkos) jie net didėja. Tai rodo tikimybę, kad subsidijuojamas eksportas į Sąjungą gali iš esmės padidėti. Kitų eksporto rinkų, kurios galėtų absorbuoti šį papildomą eksportą, nėra žinoma, nes JAV ir Sąjungai kartu tenka apie du trečdalius pasaulinio biodyzelino suvartojimo.

                     (431)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Peru valdžios institucijos 2018 m. liepos 10 d. dėl Argentinos eksportuojančių gamintojų eksporto absorbavimo pajėgumų patvirtino, kad nustatyti antidempingo ir kompensaciniai muitai, iš viso siekiantys 137,4–399,8 USD už toną.

                     (432)

                     Komisija nustatė požymių, kad tolesnio importo iš Argentinos nukreipimo grėsmė gali padaryti žalos Sąjungos pramonei.

               5.5.   Subsidijuoto importo kainų lygis

                     (433)

                     Per paskutinius keturis tiriamojo laikotarpio mėnesius iš Argentinos į Sąjungos rinką patekęs biodyzelinas buvo importuotas už daug mažesnes nei Sąjungos pramonės taikomos kainas. Kaip paaiškinta 354 konstatuojamojoje dalyje, Komisija nustatė, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas tiriamuoju laikotarpiu buvo 9,5–15,2 %. Šis skirtumas taip pat gaunamas palyginus statistiniais importo duomenimis grindžiamas kainas ir Sąjungos pramonės pardavimo kainas. Laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio iš Argentinos importuoto biodyzelino kainos dar labiau sumažėjo.

               5.6.   Atsargų lygis

                     (434)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio pokyčiai išsamiai aprašyti 394 konstatuojamojoje dalyje. Nagrinėjamasis produktas parduodamas nesupakuotas, todėl, kaip paaiškinta, vertinant žalos grėsmę, atsargų lygis yra mažiau reikšmingas rodiklis.

               5.7.   Išvada

                     (435)

                     Atsižvelgdama į 419 konstatuojamojoje dalyje išvardytų žalos grėsmės veiksnių analizę, Komisija padarė išvadą, kad nestabili Sąjungos pramonės ekonominė padėtis dėl neišvengiamo nuolatinio subsidijuojamo biodyzelino importo dideliais kiekiais iš Argentinos gali pablogėti. Todėl tiriamojo laikotarpio pabaigoje kilo bent aiškiai numatoma neišvengiama grėsmė Sąjungos pramonei, o tai patvirtina nustatytą faktą, kad kyla žalos grėsmė pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalį.

                     (436)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvada ir teigė, kad importas padidėjo dėl neteisėtai atimtos galimybės 2012–2017 m. laikotarpiu importuoti iš Argentinos į Sąjungos rinką. Argentinos Vyriausybė taip pat pridūrė, kad Komisija neįvertino įrodymų, kuriais remiantis būtų galima patvirtinti, kad biodyzelino importas iš Argentinos bus toliau vykdomas ateityje.

                     (437)

                     428 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė išsamią informaciją apie tiriamuoju laikotarpiu vykdyto biodyzelino importo iš Argentinos raidą pagal mėnesius. 463 konstatuojamojoje dalyje Komisija pateikė informaciją apie biodyzelino importo iš Argentinos lygį 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. Iš šios informacijos matyti, kad 2017 m. rugsėjo mėn. prasidėjęs importas, nepaisant jo registracijos, vykdytas ir po tiriamojo laikotarpio.

                     (438)

                     Importas, kuris, kaip nustatė Komisija, buvo subsidijuojamas, ir tolesnis didelio kiekio importas į Sąjungą tiriamojo laikotarpio pabaigoje kėlė numatomos neišvengiamos žalos Sąjungos pramonei grėsmę. Todėl Komisija nepakeitė savo nustatyto fakto dėl žalos grėsmės pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 8 dalį.

                     (439)

                     Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO savo pastabose dėl ekonominių rodiklių po tiriamojo laikotarpio analizės nurodė, kad RME kainos yra sezoninės, kad 2018 m. rugpjūčio–spalio mėn. RME kainos buvo rekordiškai didelės ir kad Sąjungos pramonės pardavimas laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, palyginti su 2016 m., didėja.

                     (440)

                     Komisija atkreipė dėmesį į šias pastabas. Vis dėlto jos Komisijos išvados, ypač dėl 417 konstatuojamojoje dalyje nurodytos žalos tiriamuoju laikotarpiu, nepaneigia ir nepakeičia.

               6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

                     (441)

                     Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalimi Komisija analizavo, ar Sąjungos pramonei materialinės žalos grėsmė kyla dėl esamo subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies. Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar žalos Sąjungos pramonei grėsmę tuo pačiu metu galėtų kelti kiti žinomi veiksniai. Komisija įsitikino, kad žalos grėsmė dėl kitų veiksnių nei subsidijuotas importas iš Argentinos nesusiejama su subsidijuotu importu. Šie veiksniai – tai importas iš trečiųjų šalių ir Sąjungos pramonės eksportas.

               6.1.   Subsidijuoto importo poveikis

                     (442)

                     Kaip nurodyta 334 konstatuojamojoje dalyje, 2014–2016 m. ir pirmaisiais tiriamojo laikotarpio mėnesiais iš Argentinos į Sąjungą neimportuota arba importas buvo nereikšmingas. Vis dėlto paskutiniais tiriamojo laikotarpio mėnesiais importas labai padidėjo. Kaip nurodyta 381 konstatuojamojoje dalyje, apskaičiuota Argentinos importo rinkos dalis paskutinįjį 2017 m. ketvirtį viršijo 10 % ir, nors importas buvo registruojamas, pirmąjį 2018 m. ketvirtį, t. y. po tiriamojo laikotarpio, išliko didesnė kaip 10 %. Kaip matyti iš 354 konstatuojamosios dalies, dėl Argentinos biodyzelino importo Sąjungos pramonės kainas tiriamuoju laikotarpiu reikėjo priverstinai mažinti 9,5–15,2 %.

                     (443)

                     Atsižvelgdama į tai, kad sutampa laikas, kai, viena vertus, staigiai labai padidėjo subsidijuojamas Argentinos biodyzelino importas mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis ir, kita vertus, kaip apskaičiuota, paskutinįjį 2017 m. ketvirtį ir pirmąjį 2018 m. ketvirtį Sąjungos pramonė prarado tam tikrą rinkos dalį ir negalėjo gauti pelno, Komisija padarė išvadą, kad šis subsidijuotas importas turėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonės padėčiai. Be to, dėl nedidelio vidaus suvartojimo Argentinoje, didelių nepanaudotų Argentinos biodyzelino gamintojų pajėgumų ir trukdymo patekti į antrą pagal dydį JAV eksporto rinką, iš Argentinos į Sąjungą buvo nukreipta perteklinė produkcija, sudaranti 40 % pasaulinio suvartojimo. Taigi, Sąjungos pramonės nenaudai, Sąjunga tapo viena patraukliausių subsidijuoto Argentinos biodyzelino importo rinkų.

                     (444)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad dėl importo iš Argentinos importas arba rinkos dalis labai nepadidėjo. Nesusijęs importuotojas Gunvor šiuo atžvilgiu nurodė, kad vėl grįžtama prie ankstesnio vidutiniško importo.

                     (445)

                     Šiuo atžvilgiu Komisija nusprendė, kad paskutinįjį 2017 m. ketvirtį pasiekta apskaičiuota 10 % rinkos dalis, palyginti su 0 % rinkos dalimi pirmaisiais aštuoniais 2017 m. mėnesiais, yra reikšmingas padidėjimas.

                     (446)

                     Be to, po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad analizuodama žalos grėsmę Komisija turi nurodyti gerokai didesnio importo tikimybę ir, kad iš importo padidėjimo vien dėl tariamai normalių prekybos ir konkurencijos sąlygų atsikūrimo panaikinus nepagrįstus antidempingo muitus nematyti tikimybės, kad importas toliau iš esmės didės.

                     (447)

                     Kaip paaiškinta 335–338 konstatuojamosiose dalyse, biodyzelino importas iš Argentinos 2018 m. tęsėsi ir pasiekė apskaičiuotą 11,5 % lygį. Be to, 2018 m. gegužės 25 d. prasidėjus registracijai, importo iš Argentinos lygis nesumažėjo. Tai, kartu su nepanaudotais Argentinos biodyzelino gamintojų pajėgumais, aprašytais 425 konstatuojamojoje dalyje, ir Sąjungos rinkos patrauklumu, rodo tikimybę, kad ateityje importas toliau iš esmės didės. Komisijos nuomone, šis importo iš Argentinos didėjimas atitinka nesąžiningas prekybos sąlygas (kaip priešpriešą normalioms prekybos sąlygoms netaikant ankstesnių antidempingo sąlygų), nes, kaip nustatyta, būta subsidijų.

                     (448)

                     Todėl Komisija nusprendė, kad dėl subsidijuoto Argentinos biodyzelino importo kyla materialinės žalos grėsmė Sąjungos pramonei.

               6.2.   Kiti žinomi veiksniai

                     (449)

                     Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai atskirai arba kartu gali silpninti priežastinį nustatyto subsidijuojamo importo ir nustatytos žalos grėsmės ryšį.

                     (450)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad Sąjungos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. tuo metu, kai importas iš Argentinos nevykdytas, nepavyko laipsniškai atsigauti. CARBIO taip pat tvirtino, kad tai įrodo, jog esama kitų Sąjungos pramonės veiklos rezultatus veikiančių veiksnių.

                     (451)

                     416 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonės pelningumas didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį iš tikrųjų išliko mažas ir kad jai nepavyko pasiekti įprastinės pelningos veiklos lygio. Vis dėlto, kaip paaiškinta 405 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad Sąjungos pramonė tikriausiai visiškai neatsigavo nuo ankstesnio per ankstesnį tyrimą nustatyto dempingo. Be to, tai, kad Sąjungos gamintojai kaip žaliavą naudoja rapsus (o ne sojas, kaip Argentinos eksportuojantys gamintojai) nepaaiškina Sąjungos ir Argentinos biodyzelino kainų skirtumo. Jei eksportuojantys gamintojai pirktų sojas neiškraipytomis kainomis, jų eksporto kainos būtų labai panašios į Sąjungos kainas. Taigi, kaip išsamiau išdėstyta toliau, atliekant tyrimą nenustatyta veiksnių, kurie susilpnintų priežastinį subsidijuojamo importo ir nustatytos žalos grėsmės ryšį. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

               6.3.   Importas iš trečiųjų šalių

                     (452)

                     Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        21 lentelė

                        Importas iš trečiųjų šalių

                                 Šalis

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Kinijos Liaudies Respublika

                                 Apimtis (tonomis)

                                 5 395

                                 1 160

                                 38 497

                                 217 313

                                    Indeksas

                                    100

                                    22

                                    714

                                    4 028

                                 Rinkos dalis

                                 0,0 %

                                 0,0 %

                                 0,3 %

                                 1,6 %

                                 Vidutinė kaina (EUR už toną)

                                 941

                                 826

                                 763

                                 812

                                 Malaizija

                                 Apimtis (tonomis)

                                 340 240

                                 349 571

                                 273 427

                                 378 395

                                    Indeksas

                                    100

                                    103

                                    80

                                    111

                                 Rinkos dalis

                                 2,9 %

                                 2,9 %

                                 2,3 %

                                 2,7 %

                                 Vidutinė kaina (EUR už toną)

                                 883

                                 880

                                 975

                                 1 007

                                 Visos šalys, išskyrus Argentiną, Kiniją ir Malaiziją

                                 Apimtis (tonomis)

                                 197 787

                                 104 765

                                 202 879

                                 207 953

                                    Indeksas

                                    100

                                    53

                                    103

                                    105

                                 Rinkos dalis

                                 1,7 %

                                 0,9 %

                                 1,7 %

                                 1,5 %

                                 Vidutinė kaina (EUR už toną)

                                 820

                                 791

                                 762

                                 891

                                    Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija.

                     (453)

                     Be importo iš Argentinos, 1 % rinkos dalį kiekvienais konkrečiais metais viršijo tik importas iš kitų dviejų šalių: Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Malaizijos.

                     (454)

                     Vienintelis reikšmingas importas iš KLR buvo vykdytas tiriamuoju laikotarpiu; jo rinkos dalis siekė 1,6 %.

                     (455)

                     Importas iš Malaizijos visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo stabilus; jo rinkos dalis sudarė 2,3–2,9 %.

                     (456)

                     Importas iš kitų trečiųjų šalių nei Argentina, KLR arba Malaizija niekada neviršijo bendros 1,7 % rinkos dalies. Todėl nė viena iš šių šalių nebūtų galėjusi turėti didelės įtakos Sąjungos pramonės rinkos daliai, ypač atsižvelgiant į stabilų šio importo kiekį.

                     (457)

                     Vidutinė iš KLR importuoto biodyzelino kaina tiriamuoju laikotarpiu buvo 812 EUR už toną. Tai buvo vienintelis kartas, kai šio importo kiekis buvo reikšmingas. Vidutinė importo iš Malaizijos kaina 2014 m. siekė 883 EUR už toną, o tiriamuoju laikotarpiu padidėjo iki daugiau kaip 1 000 EUR už toną. Be to, apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo tik 11 %, t. y. mažiau, nei padidėjo paklausa, todėl sumažėjo rinkos dalis.

                     (458)

                     Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad tiriamuoju laikotarpiu vidutinė importo iš Argentinos kaina buvo 636 EUR už toną, t. y. gerokai mažesnė nei visų kitų rinkos dalyvių. Iš statistinės informacijos tiksliai nematyti į Sąjungą importuoto biodyzelino savybių skirtumų. Kainos skiriasi dėl skirtingų RFT ir atsižvelgiant į tai, ar importuotą biodyzeliną galima įtraukti į apskaitą du kartus.

                     (459)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo Argentinos Vyriausybė tvirtino, kad priežastinio ryšio tarp importo iš Argentinos ir žalos Sąjungos pramonei nėra dėl kitų veiksnių, būtent dėl importo iš kitų šalių.

                     (460)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Argentinos Vyriausybė pakartojo savo tvirtinimą, kad Komisija neišnagrinėjo visų galimų kitų nei biodyzelino importas iš Argentinos veiksnių, galinčių daryti žalą Sąjungos pramonei, poveikio.

                     (461)

                     Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO pakartojo savo tvirtinimą, kad žalos grėsmę kėlė ne importas iš Argentinos.

                     (462)

                     Išsamią informaciją apie importą iš kitų šalių Komisija pateikė pirmiau. Dar dvi reikšmingą importą tiriamuoju laikotarpiu vykdžiusios šalys buvo Malaizija ir KLR; joms atitinkamai teko 2,7 % ir 1,6 % Sąjungos rinkos dalies. Šios rinkos dalys yra akivaizdžiai mažesnės, palyginti su nustatyta 2017 m. importo iš Argentinos rinkos dalimi, siekusia daugiau kaip 10 %. Be to, vidutinė importo iš Malaizijos ir KLR kaina buvo atitinkamai 1 007 EUR ir 812 EUR už toną. Šios kainos, palyginti su 636 EUR už toną iš Argentinos importuoto biodyzelino kaina tiriamuoju laikotarpiu, rodo, kad importas iš Malaizijos ir KLR, atsižvelgiant į jo apimtį ir vertę, nesusilpnino nustatyto priežastinio ryšio tarp subsidijuojamo importo ir nustatytos esamos žalos grėsmės.

                     (463)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO pateikė pastabą dėl padidėjusio importo iš Indonezijos. Pirmųjų aštuonių 2018 m. mėnesių importo iš kitų trečiųjų šalių, palyginti su 335 konstatuojamojoje dalyje nurodytu to paties laikotarpio importu iš Argentinos, duomenys yra šie:

                        22 lentelė

                        Importas iš trečiųjų šalių 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn.

                                 Importo apimtis (tonomis)

                                 Apskaičiuota rinkos dalis

                                 Vidutinė kaina (EUR)

                                 Argentina

                                 1 092 024

                                 11,5 %

                                 613

                                 Kinijos Liaudies Respublika

                                 173 693

                                 1,9 %

                                 686

                                 Indonezija

                                 467 769

                                 5,0 %

                                 667

                                 Malaizija

                                 303 421

                                 3,2 %

                                 732

                                 Visos šalys, išskyrus Argentiną, KLR ir Malaiziją

                                 150 159

                                 1,6 %

                                 542

                                    Šaltinis: statistiniai ES importo duomenys, grindžiami duomenų bazės „Surveillance 2“ informacija.

                     (464)

                     Kaip matyti iš išsamesnės 336–338 konstatuojamosiose dalyse pateiktos analizės, tiriamuoju laikotarpiu importas iš Argentinos toliau vykdytas, nors ir buvo registruojamas. Apskaičiuota jo rinkos dalis, darant prielaidą, kad vartojimo lygis nepakito, ir apskaičiavus ją metams, kad būtų galima palyginti, siekia 11,5 %. Importo iš KLR lygis išliko labai panašus ir pasiekė 1,9 % rinkos dalį, palyginti su 1,6 % rinkos dalimi tiriamuoju laikotarpiu. Svarbu pažymėti, kad biodyzelino importas iš Indonezijos į Sąjungą vėl pradėtas vykdyti ir 2018 m. sausio–rugpjūčio mėn. pasiekė apskaičiuotą 5 % rinkos dalį. Vis dėlto šio importo kiekis tesudarė pusę importo iš Argentinos kiekio. Importas iš Malaizijos šiek tiek padidėjo ir pasiekė apskaičiuotą 3,2 % rinkos dalį, palyginti su 2,7 % rinkos dalimi tiriamuoju laikotarpiu.

                     (465)

                     Dėl vidutinės importo iš trečiųjų šalių kainos pažymėtina, kad iš Argentinos importuoto biodyzelino kaina už toną išliko daug mažesnė už atitinkamas keturių reikšmingą importą vykdžiusių šalių kainas. Vidutinė importo iš KLR ir Malaizijos kaina pirmaisiais aštuoniais 2018 m. mėnesiais taip pat sumažėjo.

                     (466)

                     Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad eksportas iš trečiųjų šalių galėjo turėti įtakos Sąjungos pramonės negalėjimui pakankamai atsigauti, bet nesusilpnino priežastinio ryšio tarp subsidijuojamo importo ir nustatytos žalos grėsmės. Komisija padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog artimiausioje ateityje eksportas iš trečiųjų šalių bus pagrindinė žalos priežastis.

               6.4.   Sąjungos pramonės eksportas

                     (467)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu biodyzelino neimportavo nė vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų. Todėl 23 lentelėje pateikti statistiniai eksporto duomenys grindžiami viešai prieinamais šaltinais ir yra informacija apie visą Sąjungos pramonę:

                        23 lentelė

                        Sąjungos pramonės eksportas

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 Tiriamasis laikotarpis

                                 Eksporto apimtis (tonomis)

                                 98 552

                                 111 884

                                 190 633

                                 217 146

                                    Indeksas

                                    100

                                    114

                                    193

                                    220

                                    Šaltinis: Eurostato statistiniai eksporto duomenys.

                     (468)

                     Sąjungos pramonės biodyzelino eksporto lygis buvo nedidelis. Nė vienais nagrinėjamojo laikotarpio metais jis neviršijo 3,5 % viso pardavimo Sąjungos rinkoje. Sąjungos pramonės eksportas negalėjo būti priežastis, dėl kurios vietos pramonė nepakankamai atsigavo ir dėl kurios tiriamuoju laikotarpiu susidarė sudėtinga Sąjungos pramonės ekonominė padėtis.

                     (469)

                     Savo pateiktoje informacijoje CARBIO aiškino, kad žemas importo lygis negali būti priežastis, dėl kurios Sąjungos pramonė patyrė žalą, ir šį argumentą pakartojo po informacinio dokumento atskleidimo. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad kainų mažinimo Sąjungos rinkoje poveikį gali turėti net mažiau reikšmingas nagrinėjamojo produkto importas. Importas iš Argentinos gerokai viršijo pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalyje ir 14 straipsnio 4 dalyje nurodytą ribinę nereikšmingos žalos vertę, o paskutinįjį tiriamojo laikotarpio ketvirtį net viršijo 10 %.

                     (470)

                     CARBIO taip pat tvirtino, kad žalingo importo poveikio nėra, nes importas priklauso nuo sezoninių svyravimų, dyzelino kainos ir žaliavų tiekimo. Informaciją, kurią Komisija gavo iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir viešųjų šaltinių, taip pat sudarė informacija apie sezoninius svyravimus, dyzelino kainą ir žaliavų tiekimą. Todėl analizuodama Komisija taip pat galėjo atsižvelgti į šiuos veiksnius.

                     (471)

                     Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO pakartojo pastabą, kad materialinės žalos grėsmė Sąjungos pramonei nekyla ir kad tariamą materialinės žalos grėsmę kelia ne importas iš Argentinos. Be to, CARBIO pateikia nuorodą į 347 konstatuojamojoje dalyje nurodytus Komisijos reglamente (ES) 2018/1570 (121) nustatytus faktus, kuriuose Komisija padarė išvadą, kad neįmanoma nustatyti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kaina iš Argentinos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos.

                     (472)

                     Dėl pateiktos nuorodos į Komisijos reglamentą (ES) 2018/1570 Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad šio reglamento išvada buvo susijusi ne su žalos grėsme, bet su materialine žala ir kad Komisijos iš naujo įvertintas tiriamasis laikotarpis buvo 2011 m. liepos 1 d. – 2012 m. birželio 30 d., palyginti su šio reglamento tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 2017 m. sausio–gruodžio mėn. Atsižvelgiant į skirtingus laikotarpius ir skirtingus teisinius standartus, tame reglamente nustatyti faktai šio tyrimo Komisijos nustatytiems faktams nėra reikšmingi.

               6.5.   Sąjungos pramonės gamybos sumažėjimas

                     (473)

                     Analizuodama importo registraciją, Komisija taip pat atkreipė dėmesį į dvi bendroves, kurios 2018 m. kovo mėn. nurodė sumažėjusią biodyzelino gamybą, t. y. į didžiausią Europos biodyzelino gamintoją Saipol ir į ADM (122).

                     (474)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo EBB pateikė papildomos informacijos, susijusios su neigiamu padidėjusio importo iš Argentinos poveikiu šešioms Sąjungos pramonės bendrovėms. Su penkiomis iš šių bendrovių susijusioje informacijoje nurodytas neigiamas poveikis šių bendrovių pelningumui. Šeštosios bendrovės gamyba dėl Argentinos importo iš esmės sumažės. Viena iš šių šešių bendrovių taip pat nurodė, kad Argentinos importas turėjo didelį neigiamą poveikį jos pajamoms. Šioms bendrovėms, vertinant jas kartu, tenka daugiau kaip 10 % Sąjungos gamybos ir pajėgumų.

               6.6.   Išvada

                     (475)

                     Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės patirtą žalos grėsmę ir subsidijuotą biodyzelino importą iš Argentinos sieja priežastinis ryšys. Sutampa laikas, kai labai padidėjo, pirmiausia – subsidijuotas importas mažomis kainomis, dėl kurių turėjo būti priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, ir suprastėjo Sąjungos pramonės veiklos rezultatai, ypač nuo paskutiniojo 2017 m. ketvirčio. Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti padidėjusio suvartojimo Sąjungoje pranašumais, turėjo apriboti savo gamybos didinimą, prarado rinkos dalį ir negalėjo gauti pelno. Šie neigiami pokyčiai vyko ir laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio. Sąjungos pramonė neturėjo kitos išeities, kaip derintis prie kainų lygio, kurį lėmė subsidijuotas importas, kad išvengtų tolesnio savo rinkos dalies mažėjimo. Todėl susidarė nuostolinga padėtis, kuri veikiausiai toliau blogės.

                     (476)

                     Komisija nustatė visų žinomų veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai ir atskyrė jį nuo subsidijuoto importo žalingo poveikio.

                     (477)

                     Kiti nustatyti veiksniai, pvz., eksportas iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės pardavimas eksportui ir Sąjungos pramonės pajėgumų sumažėjimas, priežastinio ryšio nesusilpnino.

               7.   SĄJUNGOS INTERESAI

                     (478)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesus Komisija nustato įvertindama visus susijusius interesus, įskaitant Sąjungos pramonės, importuotojų ir vartotojų interesus.

               7.1.   Sąjungos pramonės interesai

                     (479)

                     Biodyzelinas labai svarbus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir gerinant energijos tiekimą Sąjungoje.

                     (480)

                     Sąjungos pramonė daugiausia naudoja Sąjungos žemės ūkio sektoriuje pagamintas žaliavas. Pradinės gamybos grandies žemės ūkio aliejaus sektorius labai priklauso nuo biodyzelino pramonės. Todėl biodyzelino importas iš Argentinos turėtų įtakos ne tik biodyzelino pramonei, bet ir Sąjungos žemės ūkio sektoriui.

                     (481)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo EBB pateikė daugiau įrodymų, kad Sąjungos pramonė patyrė žalos, pvz., kad buvo padarytas neigiamas poveikis pelningumui ir labai sumažėjo gamyba (žr. 362 ir 474 konstatuojamąsias dalis).

                     (482)

                     Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės padėtis yra nestabili todėl, kad pramonė dar visiškai neatsigavo nuo anksčiau patirto dempingo. Todėl Komisija padarė išvadą, kad kompensacinių muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

               7.2.   Nesusijusių importuotojų interesai

                     (483)

                     Kaip nurodyta 30 konstatuojamojoje dalyje, į Komisijos išsiųstą klausimyną atsakė tik vienas nesusijęs importuotojas – Gunvor International BV. Savo atsakyme jis tvirtina esąs prieš priemonių nustatymą ir, kad Sąjungos pramonės padėtį lemia neefektyvi gamybos sistema ir valdymas.

                     (484)

                     Komisija nustatė, kad biodyzelino importuotojai labai dažnai yra prekiautojai Sąjungos rinkoje, kurie ne tik importuoja, bet ir prekiauja iš Sąjungos gamintojų pirktu biodyzelinu. Vis dėlto Sąjungos gamintojai, ypač stambesnieji, dažnai naudojasi savo platinimo kanalais. Todėl Komisija mano, kad importo, kuriam būtų taikomos priemonės, lygio importuotojai negalėtų visiškai pakeisti iš Sąjungos gamintojų pirktu biodyzelinu. Vis dėlto galimą neigiamą poveikį importuotojams galėtų iš dalies atsverti padidėjusi iš Sąjungos pramonės nupirkto biodyzelino prekybos apimtis.

               7.3.   Naudotojų ir vartotojų interesai

                     (485)

                     Dyzelino gamintojai, t. y. rafinavimo įmonės, perka importuotą arba Sąjungos pramonės pagamintą biodyzeliną. Dėl teisinių reikalavimų rafinavimo įmonės į rinkoje parduodamą iškastinį kurą turi pridėti biodyzelino.

                     (486)

                     Šiuo atžvilgiu nustačius priemones padidėjusios kainos turėtų įtakos galutiniams vartotojams. Iškastinis kuras, nepaisant retų išimčių, kainuoja mažiau nei biodyzelinas, bet, atsižvelgiant į tai, kad biodyzelino kiekis iškastiniame kure paprastai neviršija 10 %, neigiamas biodyzelino kainos padidėjimo poveikis vartotojams perduodamas tik iš dalies.

               7.4.   Išvada

                     (487)

                     Komisija nustatė, kad muitų nustatymas turėtų neigiamą poveikį, nes padidėtų vartotojų kainos. Vis dėlto, kadangi biodyzelino galutiniame vartotojų įsigyjamame produkte yra nedaug (paprastai mažiau nei 10 %), šis neigiamas poveikis dyzelinių degalų kainai sudarytų tik labai nedidelę proporcinę dalį, palyginti su tiesioginiu biodyzelino kainos pokyčiu Sąjungos rinkoje.

                     (488)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo EBB tvirtino, kad Komisija nenuosekliai vykdė savo pareigas nustatydama, kad negali padaryti išvados dėl Sąjungos interesų, nors nebuvo jokių svarbių priežasčių, iš kurių būtų matyti, kad priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams.

                     (489)

                     Savo informaciniame dokumente Komisija nustatė, kad būtina išnagrinėti prieš pat paskelbiant informacinį dokumentą ir pasibaigus tiriamajam laikotarpiui įvykusių pokyčių poveikį.

                     (490)

                     Savo pastabose EBB taip pat tvirtino, kad Komisija nenurodė aiškios priežasties, kuria buvo grindžiamas galutinis jos nustatytas faktas, kad vis dar neaišku, ar priemonių nustatymas atitiktų Sąjungos interesus.

                     (491)

                     Kaip paaiškinta 489 konstatuojamojoje dalyje, Komisija manė, kad būtina toliau analizuoti papildomą su Sąjungos interesais susijusią informaciją, ir todėl buvo nuspręsta nenustatyti laikinųjų priemonių.

                     (492)

                     Komisija išnagrinėjo visą papildomą po informacinio dokumento atskleidimo gautą informaciją, kurią, be kita ko, pirmiausia sudarė iš EBB ir atrinktų Sąjungos gamintojų gauti atsakymai į papildomus klausimynus, statistiniai duomenys apie biodyzelino importą į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio ir kiti po informacinio dokumento atskleidimo suinteresuotųjų šalių pateikti duomenys. Remdamasi šios papildomos informacijos analize ir tolesniais Sąjungos pramonės patirtos žalos įrodymais, pvz., kad buvo padarytas neigiamas poveikis pelningumui ir iš esmės sumažėjo gamyba, kaip paaiškinta 366, 363 ir 473 konstatuojamosiose dalyse, Komisija padarė išvadą, kad nėra pagrindinio reglamento 31 straipsnyje nurodytų svarbių priežasčių, dėl kurių priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų.

               8.   GALUTINĖS KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

                     (493)

                     Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl subsidijų, žalos grėsmės, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatomas galutinis kompensacinis muitas, kad dėl subsidijuoto importo Sąjungos pramonei kylanti neišvengiama materialinės žalos grėsmė netaptų tikra materialine žala.

               8.1.   Žalos pašalinimo lygis

                     (494)

                     Siekdama nustatyti priemonių dydį Komisija pirmiausia nustatė muito dydį, kuris būtinas siekiant pašalinti Sąjungos pramonei kylančią žalos grėsmę.

                     (495)

                     Apskaičiuodama žalos pašalinimo lygį Komisija laikė, kad, jį taikant, Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokia pramonė sektoriuje pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra subsidijuoto importo, parduodant panašų produktą Sąjungoje.

                     (496)

                     Žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas remiantis vidutinės svertinės subsidijuoto importo kainos, 354 konstatuojamojoje dalyje nustatytos priverstiniam kainų mažinimui apskaičiuoti, ir nežalingos Sąjungos pramonės panašaus produkto kainos palyginimu. Nežalinga kaina nustatyta prie gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstą pelno dydį. Buvo nustatytas 11 % tikslinis pelno dydis; šį lygį Komisija taikė atlikdama ankstesnį tyrimą, į kurį atsižvelgiant priemonės buvo nustatytos 2013 m. lapkričio 26 d.

                     (497)

                     Po informacinio dokumento atskleidimo CARBIO tvirtino, kad tikslinis pelnas turėtų būti ne per ankstesnį tyrimą taikytas 11 % tikslinis pelnas, bet nuo 2015 m. iki 2017 m. rugsėjo mėn. gautas pelnas. Po galutinio faktų atskleidimo CARBIO šį tvirtinimą pakartojo.

                     (498)

                     Komisija taikė per ankstesnį tyrimą taikytą tikslinį pelną, nes, nepaisant to, ar nustatoma žala, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad Sąjungos pramonė, atrodo, nėra visiškai atsigavusi nuo ankstesnio dempingo poveikio, todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu pasiektas pelno lygis nėra tipinis. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad per ankstesnį jos tyrimą taikytas pelnas vis dar yra tinkamas ir yra būdingas tokiomis sąlygomis, kai subsidijuojamo importo apimtis yra nedidelė.

                     (499)

                     Žalos pašalinimo lygis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms ir visoms kitoms bendrovėms nustatytas taip pat, kaip ir 304 konstatuojamojoje dalyje nurodytos šioms bendrovėms taikomos subsidijų normos.

               8.2.   Kompensacinių muitų nustatymas atgaline data

                     (500)

                     Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, Komisija Registracijos reglamentu nustatė privalomą importuojamo Argentinos kilmės nagrinėjamojo produkto registraciją, atsižvelgdama į galimą kompensacinių priemonių taikymą atgaline data pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį.

                     (501)

                     Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį atgaline data muitai gali būti taikomi produktams, įvežtiems vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios. Komisija pažymi, kad šiuo atveju nebuvo nustatyta jokių laikinųjų priemonių.

                     (502)

                     Remdamasi tuo, Komisija mano, kad viena iš teisinių sąlygų pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį nėra įvykdyta ir todėl muitai registruotam importuojamam produktui neturėtų būti taikomi atgaline data.

                     (503)

                     Po galutinio faktų atskleidimo EBB tvirtino, kad muitai registruotam importuojamam produktui turėtų būti taikomi atgaline data, nes įvykdytos keturios atgalinio muitų rinkimo pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį sąlygos. Ypač EBB tvirtino, kad šioje byloje turėtų būti taikoma antroji 16 straipsnio 4 dalies dalis, kurioje nurodyta ne anksčiau tyrimo pradžios, nes ji turėtų būti aiškinama atskirai nuo formuluotės likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios.

                     (504)

                     Pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad atgaline data muitai gali būti taikomi tik produktams, įvežtiems vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios, bet ne anksčiau tyrimo pradžios. 16 straipsnio 4 dalies antros dalies, kurioje nurodyta ne anksčiau tyrimo pradžios negalima aiškinti atskirai nuo kito šio straipsnio teksto, nes pagal šį straipsnį to daryti neleidžiama.

                     (505)

                     Todėl, nesant laikinųjų muitų, kurie, jei jie būtų taikomi, būtų atgaline data taikomi galutiniai muitai, kaip nustatyta 502 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalyje nustatytos teisinės sąlygos neįvykdytos, todėl muitai registruotam importuojamam produktui neturėtų būti taikomi atgaline data.

               8.3.   Galutinės priemonės

                     (506)

                     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis kompensacinis muitas, kad būtų pašalinta subsidijuoto importo keliama žalos grėsmė, neviršijant nustatytos subsidijavimo sumos.

                     (507)

                     Atsižvelgiant į aukštą Argentinos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas atitinka atrinktoms įmonėms nustatytą didžiausią muitą. Toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavo, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

                     (508)

                     Kitiems bendradarbiaujantiems neatrinktiems Argentinos eksportuojantiems gamintojams, kurie išvardyti 24 lentelėje, nustatoma galutinė muito norma, atitinkanti svertinį atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytų normų vidurkį.

                     (509)

                     Tuo remiantis, nustatomos šios taikytinos galutinės muito normos:

                        24 lentelė

                        Galutinis kompensacinis muitas

                                 Bendrovė arba grupė

                                 Žalos pašalinimo lygis

                                 Subsidijavimo suma

                                 Kompensacinio muito norma

                                 LDC Argentina SA

                                 31,7 %

                                 26,2 %

                                 26,2 %

                                 Group Renova

                                 25,0 %

                                 27,2 %

                                 25,0 %

                                 Group T6

                                 33,9 %

                                 33,4 %

                                 33,4 %

                                 Kitos bendradarbiaujančios bendrovės – COFCO Argentina SA ir Cargill SACI

                                 29,6 %

                                 28,2 %

                                 28,2 %

                                 Visos kitos bendrovės

                                 33,9 %

                                 33,4 %

                                 33,4 %

                     (510)

                     Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos individualios kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios individualios kompensacinio muito normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą nagrinėjamųjų bendrovių padėtį. Šios individualios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) yra taikomos tik importuojamiems nagrinėjamųjų bendrovių pagamintiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

                     (511)

                     Pasikeitus bendrovės arba kurio nors iš jos subjektų pavadinimui, bendrovė gali prašyti toliau taikyti šias individualias muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai. Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, leidžianti įrodyti, kad pasikeitimas nedaro poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai jau taikoma individualia muito norma. Jei bendrovės pavadinimo pasikeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pasikeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

                     (512)

                     Jei dėl pokyčių po tiriamojo laikotarpio ilgam pasikeistų aplinkybės, gali būti imamasi tinkamų veiksmų pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnį.

                     (513)

                     Atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką (123), tikslinga nustatyti delspinigių, mokėtinų galutinių muitų grąžinimo atveju, normą, nes pagal susijusias galiojančias muitų nuostatas tokia palūkanų norma nenumatyta, o taikant nacionalines taisykles atsirastų nepagrįstų iškraipymų tarp ekonominės veiklos vykdytojų priklausomai nuo to, kokią valstybę narę jie pasirinko muitiniam įforminimui atlikti.

               9.   FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

                     (514)

                     Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustatyti galutinį kompensacinį muitą.

                     (515)

                     Be to, suinteresuotosioms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, jos galėjo pareikšti pastabas. Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos buvo tinkamai apsvarstytos ir prireikus išvados buvo atitinkamai pataisytos.

               10.   PRIEMONIŲ FORMA

                     (516)

                     Po galutinio faktų atskleidimo aštuoni bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, įskaitant susijusias jų bendroves Urugvajuje ir Šveicarijoje, kartu su CARBIO siūlė įsipareigojimus dėl kainos pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį.

                     (517)

                     Komisija šiuos įsipareigojimų pasiūlymus priėmė Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/245 (124), nes mano, kad jais pašalinamas žalingas subsidijuoto importo poveikis ir pakankamai sumažinama vengimo rizika.

                     (518)

                     Jei Komisija pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 9 dalį atšaukia priimtą įsipareigojimą dėl pažeidimo, nurodydama konkrečius sandorius ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis, skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl šių sandorių prekių išleidimo į laisvą apyvartą.

                     (519)

                     Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę (125),

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Importuojamiems Argentinos kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, tiek gryniems, tiek mišinio pavidalo, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodai 1516209821, 1516209829 ir 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodai 1518009121, 1518009129 ir 1518009130), ex 1518 00 95 (TARIC kodas 1518009510), ex 1518 00 99 (TARIC kodai 1518009921, 1518009929 ir 1518009930), ex 2710 19 43 (TARIC kodai 2710194321, 2710194329 ir 2710194330), ex 2710 19 46 (TARIC kodai 2710194621, 2710194629 ir 2710194630), ex 2710 19 47 (TARIC kodai 2710194721, 2710194729 ir 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 99 92 (TARIC kodai 3824999210, 3824999212 ir 3824999220), 3826 00 10 ir ex 3826 00 90 (TARIC kodai 3826009011, 3826009019 ir 3826009030) nustatomas galutinis kompensacinis muitas.

               2.   Galutinio kompensacinio muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:

                           Bendrovė

                           Galutinis kompensacinis muitas

                           Papildomas TARIC kodas

                           Aceitera General Deheza S.A.

                           33,4 %

                           C493

                           Bunge Argentina S.A.

                           33,4 %

                           C494

                           LDC Argentina S.A.

                           26,2 %

                           C495

                           Molinos Agro S.A.

                           25,0 %

                           C496

                           Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.C.I.F. y A

                           25,0 %

                           C497

                           Vicentin S.A.I.C.

                           25,0 %

                           C498

                           COFCO International Argentina S.A.

                           28,2 %

                           C490

                           Cargill S.A.C.I.

                           28,2 %

                           C491

                           Visos kitos bendrovės

                           33,4 %

                           C999

               3.   Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos. Delspinigių, mokėtinų tuo atveju, kai turi būti grąžinami muitai ir dėl to atsiranda teisė į delspinigių mokėjimą, norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus vienu procentiniu punktu.

            2 straipsnis

               1.   Importuojamiems produktams, deklaruotiems išleidimui į laisvą apyvartą, 1 straipsniu nustatytas kompensacinis muitas netaikomas, jei juos pagamino, išsiuntė ir sąskaitas faktūras jiems išrašė bendrovės, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurios išvardytos Įgyvendinimo sprendime (ES) 2019/245 su pakeitimais kas tam tikrą laikotarpį, ir jei jie buvo importuoti laikantis to Komisijos įgyvendinimo sprendimo nuostatų.

               2.   1 dalyje nurodytiems importuojamiems produktams kompensacinis muitas netaikomas, jei:

                           a)

                           kartu su tokiais importuojamais produktais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiami bent šio reglamento 1 priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija;

                           b)

                           kartu su tokiais importuojamais produktais pateikiamas eksporto įsipareigojimo sertifikatas, kaip nurodyta šio reglamento 2 priede ir

                           c)

                           deklaruotos ir muitinei pateiktos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą.

               3.   Skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą:

                           a)

                           nustačius, kad dėl 1 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau toje dalyje ir 2 dalyje išvardytų sąlygų; arba

                           b)

                           jeigu Komisija atšaukia pagal Reglamento (ES) 2016/1037 13 straipsnio 9 dalį priimtą įsipareigojimą reglamentu arba sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai, ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis.

            3 straipsnis
            Bendrovės, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė, kurios išvardytos Įgyvendinimo sprendime (ES) 2019/245 su tolesniais pakeitimais ir kurios atitinka tam tikras jame nustatytas sąlygas, taip pat turi išduoti sandorių, kuriems taikomas kompensacinis muitas, sąskaitą faktūrą. Tai komercinė sąskaita faktūra, kurioje nurodomi bent šio reglamento 3 priede išvardyti rekvizitai.

            4 straipsnis
            Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/756, kuriuo nustatoma privaloma importuojamo Argentinos kilmės biodyzelino registracija, nustatyta importuojamo produkto registracija nutraukiama. Registruotam importuojamam produktui galutinis kompensacinis muitas atgaline data netaikomas.

            5 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. vasario 11 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

            (2)  OL C 34, 2018 1 31, p. 37.

            (3)  Šiame reglamente sąvoka „Argentinos Vyriausybė“ vartojama plačiąja prasme ir apima visas ministerijas, departamentus, agentūras ir administracijos institucijas, veikiančias centriniu, regioniniu arba vietos lygmeniu.

            (4)  2016 m. – 1 664 145 t, o 2017 m. – 1 650 312 t.

            (5)  Jungtinių Amerikos Valstijų Žemės ūkio ministerijos Pasaulinio žemės ūkio informacijos tinklo (angl. Global Agriculture Information Network, toliau – GAIN) ataskaita.

            (6)  2018 m. gegužės 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/756, kuriuo nustatoma privaloma importuojamo Argentinos kilmės biodyzelino registracija (OL L 128, 2018 5 24, p. 9).

            (7)  Šios įstaigos – tai AAPRESID (Asociación Argentina de Productores en Siembra Directa) ir CIARA (Cámara de la Industria Aceitera de la República Argentina).

            (8)  YPF (Yacimientos Petrolíferos Fiscales) yra 2012 m. nacionalizuota vertikaliai integruota Argentinos energetikos bendrovė, https://www.ypf.com/LaCompania/Paginas/Todo-sobre-YPF.aspx.

            (9)  Žr. 2018 m. sausio 30 d. memorandumo dėl įrodymų pakankamumo p. 6.

            (10)  Panašią analizę žr. 2016 m. kovo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2016/387, kuriuo nustatomas galutinis kompensacinis muitas importuojamiems Indijos kilmės kaliojo ketaus (dar vadinamo ketumi su rutuliniu grafitu) vamzdžiams ir vamzdeliams (OL L 73, 2016 3 18, p. 1).

            (11)  2001 m. birželio 29 d. kolegijos ataskaita DS 194 United States — Measures treating export restraints as subsidies, 8.29 punktas.

            (12)  Kolegijos ataskaita DS 194, 8.44 punktas.

            (13)  2005 m. vasario 21 d. Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296 United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea, 110–111 punktai.

            (14)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 116 punktas.

            (15)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 116 punktas.

            (16)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 115 punktas.

            (17)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 114 punktas; tuo klausimu pritariama kolegijos ataskaitai DS 194 (8.31 punktas).

            (18)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 115 punktas.

            (19)  Kolegijos ataskaita DS 296, 7.38 punktas. Ši išvada apskųsta nebuvo.

            (20)  Kolegijos ataskaita US – Export Restraints (WT/DS194/R), paskelbta 2001 m. birželio 29 d., 8.33–8.34 punktai.

            (21)  Kolegijos ataskaita US – Export Restraints, 8.29–8.31 punktai.

            (22)  Apeliacinio komiteto ataskaita US –DRAMS (WT/DS296/AB/R), išplatinta 2005 m. birželio 27 d., 116 punktas.

            (23)  Apeliacinio komiteto ataskaita US –DRAMS, 115 punktas.

            (24)  Apeliacinio komiteto ataskaita US –DRAMS, 112 punktas.

            (25)  Žr. Kolegijos ataskaitą Korea – Commercial Vessels (WT/DS273/R), išplatinta 2005 m. gegužės 7 d., 7.373 punktas.

            (26)  Apeliacinio komiteto ataskaita US –DRAMS (WT/DS296/A/R), 114 punktas.

            (27)  Apeliacinio komiteto ataskaita US –DRAMS (WT/DS296/A/R), 124 punktas.

            (28)  Buvusio ekonomikos ministro Axelio Kicillofo pareiškimai, pvz., http://www.telam.com.ar/notas/201410/82669-kicillof-productores-venta-de-granos.php, http://www.lavoz.com.ar/politica/nueva-advertencia-de-kicillof-productores-que-retienen-granos, https://www.minutouno.com/notas/341839-kicillof-advirtio-los-sojeros-que-se-apuren-porque-el-precio-va-caer, žiūrėta 2018 m. rugsėjo 3 d.

            (29)  Nomenclatura Comun Del Mercosur, Decreto Nacional 2275/1994, 7 straipsnis ir VI priedas.

            (30)  The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, paskelbta 2010 m., p. 18, pateikta http://www.oecd.org/publications/the-economic-impact-of-export-restrictions-on-raw-materials-9789264096448-en.htm, žiūrėta 2018 m. liepos 13 d.

            (31)  Renewable Energy Policy Brief Argentina, 2015 m. birželio mėn., pateikta http://www.iberglobal.com/files/2016/argentina_renewable_energy.pdf, žiūrėta 2018 m. liepos 13 d., p. 4.

            (32)  Liquid Biofuels: Background Brief for the World Bank Group Energy Sector Strategy, Background Paper for the World Bank Group Energy sector strategy, 2010 m. kovo mėn., pateikta http://siteresources.worldbank.org/EXTESC/Resources/Biofuel_brief_Web_version.pdf, žiūrėta 2018 m. liepos 13 d., p. 9.

            (33)  Ley 25.561 Declárase la emergencia pública en materia social, económica, administrativa, financiera y cambiaria. Régimen cambiario. Modificaciones a la Ley de Convertibilidad. Reestructuración de las obligaciones afectadas por el régimen de la presente ley. Obligaciones vinculadas al sistema financiero.

            (34)  Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 11/2002 Fíjanse derechos a la exportación para consumo de diversas mercaderías comprendidas en la Nomenclatura Común del Mercosur. Alcances and Ministerio de Economía, Comercio Exterior.

            (35)  Ministerio de Economía y Infraestructura, Comercio Exterior, Resolucion 35/2002 Fíjase un derecho a la exportación para consumo de determinadas mercaderías comprendidas en posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur.

            (36)  Ministerio de Agroindustria, Decreto 133/2015 Derecho de exportación. Alícuota.

            (37)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Común del Mercosur, Resolución 10/2007 Fijase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias.

            (38)  Ministerio de Economía y Producción, Comercio Exterior, Resolución 369/2007 Nomenclatura Común del Mercosur (NCM). Sustituyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos.

            (39)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura comun del Mercosur, Resolución 10/2007, Fíjase un derecho de exportación adicional para mercaderías comprendidas en determinadas posiciones arancelarias, 2007 1 11.

            (40)  Ministerio de Economía y Producción, Comercio exterior, Resolución 369/2007, Nomenclatura Común del Mercosur (NCM). Sustitúyese en el Anexo XIV del Decreto No 509/2007 y sus modificaciones, el derecho de exportación para determinados productos, 2007 11 7.

            (41)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Comun del Mercosur, Resolución 125/2008, 2008 3 10, Derechos de exportación. Fórmula de determinación aplicable a determinadas posiciones arancelarias correspondientes a cereales y oleaginosas (Eksporto muitai. Tam tikrų tarifinių kodų grūdams ir aliejingosioms sėkloms taikomų eksporto muitų apskaičiavimo formulė).

            (42)  Ministerio de Economía y Producción, Nomenclatura Comun del Mercosur, Resolución 64/2008, 2008 5 30, Cereales y Oleaginosas. Fíjanse para diversas variedades de trigo, maíz, soja y girasol, comprendidas en determinadas posiciones arancelarias de la Nomenclatura Común del Mercosur (N.C.M.), derechos de exportación para distintos precios FOB (Grūdai ir aliejingosios sėklos. Eksporto muitų nustatymas į Mercosur bendrosios nomenklatūros (NCM) tarifinius kodus įtrauktų kviečių, kukurūzų, sojų ir saulėgrąžų rūšių FOB kainoms.

            (43)  Ministerio de Economía y Finanzas Públicas. Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior. Resolución Conjunta (bendra rezoliucija) Nr. 438/2012, 269/2012, 1001/2012 créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la „Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo“. Derógase la Resolución No 109/09.

            (44)  Ministerio de Agroindustria, Decreto 133/2015 Derecho de exportación. Alícuota.

            (45)  Oficina Nacional de Control Comercial Agropecuario, Comercio Exterior, Resolución 543/2008, Establécense los requisitos a que deberán sujetarse los exportadores de granos y/o sus derivados, que soliciten su inscripción en el „Registro de Declaraciones Juradas de Ventas al Exterior“, denominado „R.O.E. Verde“, al que se refiere la Ley No 21.453.

            (46)  Ministerio de Agroindustria, Ministerio de Hacienda y finanzas publicas y Ministerio de produccion, Resolución Conjunta 4/2015, 7/2015 y 7/2015, 28.12.2015.

            (47)  Ministerio de Producción, Resolución 109/2009, Exclúyese del Régimen de Importación Temporaria para Perfeccionamiento Industrial a ciertas mercaderías que se clasifican en la posición arancelaria de la Nomenclatura Común del Mercosur.

            (48)  Ministerio de Economía y Finanzas Públicas. Inversión Pública y Servicios, Comercio Exterior. Resolución Conjunta (bendra rezoliucija) Nr. 438/2012, 269/2012, 1001/2012 créanse el Registro de Operadores de Soja Autorizados (ROSA) y la „Unidad Ejecutiva Interdisciplinaria de Monitoreo“. Derógase la Resolución No 109/09.

            (49)  Ministerio de Producción y Ministerio de Hacienda y Finanzas Públicas, Resolución Conjunta 5/2016 y 7/2016, modificación Resolución Conjunta No 438/2012, No 269/2012 y No 1001/2012.

            (50)  https://www.lanacion.com.ar/1492219-sojizacion-de-nuestra-agricultura

            (51)  Bendromis rezoliucijomis 4/2015 ir 7/2015.

            (52)  Jefatura de Gabinete de Ministros, Modifícase la distribución del Presupuesto General de la Administración Nacional - Recursos Humanos - Ejercicio 2016, Decreta 435/2016, 2016 3 1.

            (53)  Ministerio de Agroindustria y Administración Federal de Ingresos Públicos, Estimulo Agricola Plan Belgrano, Resolución General Conjunta 3993-E/2017, 2017 2 15.

            (54)  Saltos, Chuchujaus, Formosos, Santjago del Estero, Tukumano, Korjenteso, Misjoneso, Katamarkos, La Riochos ir Čako provincijos.

            (55)  Apeliacinio komiteto ataskaita DS 296, 115 punktas.

            (56)  Ekonomikos ir viešųjų finansų ministerijos, Pramonės ministerijos ir Federalinio planavimo, viešųjų investicijų ir paslaugų ministerijos bendra rezoliucija 438/2012, 269/2012 ir 1001/2012.

            (57)  W. Deese ir J. Reeder. Export Taxes on Agricultural Products: Recent History and Economic Modeling of Soybean Export Taxes in Argentina. USITC Journal of International Commerce and Economics, 2007 m.

            (58)  A. Bouet, C. Estrades ir D. Laborde. Differential Export Taxes along the Oilseeds Value Chain: A Partial Equilibrium Analysis. American Journal of Agricultural Economics, 2014 m., p. 924, https://academic.oup.com/ajae/article/96/3/924/2737494.

            (59)  http://datosestimaciones.magyp.gob.ar/reportes.php?reporte=Estimaciones

            (60)  Kolegijos ataskaita DS 296, 7.38 punktas. Nors kolegijos ataskaita buvo apskųsta, konkrečiai ši išvada apskųsta nebuvo.

            (61)  Kolegijos ataskaita DS 194, 8.59 punktas.

            (62)  Kolegijos ataskaita DS 194, 8.59 punktas, kuriuo atmetamas 8.56 punkte nurodytas Kanados argumentas šiuo klausimu.

            (63)  1960 m. gegužės 24 d. priimta kolegijos peržiūra pagal XVI.5 straipsnį, L/1160, (BISD 9S/188), 12 punktas.

            (64)  WT/DS257/AB/R, 52 punktas.

            (65)  Apeliacinio komiteto ataskaita US – Carbon Steel (DS213), 73 punktas, 65 išnaša.

            (66)  Internetinis žodynas Oxford English Dictionary, I.5.b ir I.10 įrašai.

            (67)  Internetinis žodynas Oxford English Dictionary, I.3.b įrašas.

            (68)  SKP sutarties 15.4 straipsnis (<…> ar padidėjo našta Vyriausybinėms paramos programoms; taip pat žr. Susitarimo dėl žemės ūkio 6 straipsnį ir II bei III priedus („vidaus parama“).

            (69)  „Galimas“ poveikis reiškia poveikį, kuris natūraliai randasi dėl priemonės architektūros, dizaino ir struktūros, nebūtinai nustatant „pastebimą“ arba faktinį poveikį rinkoje.

            (70)  Apeliacinio komiteto ataskaita US – Carbon Steel (DS213), 73 punktas, 65 išnaša.

            (71)  Kolegijos ataskaita US – GOES (WT/DS414/R), 7.85 punktas.

            (72)  Kolegijos ataskaita China – GOES, 7.85–7.87 konstatuojamosios dalys.

            (73)  Ten pat.

            (74)  Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

            (75)  2006 m. gegužės 12 d. Įstatymo Nr. 26.093 4 straipsnio a punktas.

            (76)  Įstatymo Nr. 26.093 15 straipsnio 5, 6 ir 7 dalys.

            (77)  Decreto 1396/2001, 2001 11 4, Plan de Competitividad para el Combustible Biodiesel. Modificaciones al Impuesto sobre los Combustibles Líquidos y el Gas Natural. Normas Complementarias.

            (78)  Buvusiojo Kuro sekretoriaus Fuelso Cristiano Folgaro pareiškimai, žr. https://www.lanacion.com.ar/326725-el-gobierno-apoyo-los-proyectos-de-biodiesel, žiūrėta 2018 9 4.

            (79)  Resolution 1156/2004, 2004 11 10, Secretaría de Agricultura, Ganadería, PESCA y Alimentos, BIOCOMBUSTIBLES, Créase el Programa Nacional de Biocombustibles. Principales objetivos. Misiones y funciones.

            (80)  Žr. kitus mokslinius tyrimus: Georges Gérard Flexor, Karina Yoshie Martins Kato ir Marina Yesica Recalde. El mercado del biodiésel y las políticas públicas: Comparación de los casos argentino y brasileño. CEPAL review, 2012 m. (pateikta https://www.researchgate.net/publication/262960724_El_mercado_del_biodiesel_y_las_politicas_publicas_Comparacion_de_los_casos_Argentino_y_Brasileno_The_biodiesel_market_and_public_policy_Comparison_of_Argentine_and_Brazilian_cases, žiūrėta 2018 9 4) ir Dr. Cesar Petrusansky. El Desarrollo del Mercado de Biocombustibles en Argentina. Ejecutivos de Finanzas, 2008 m. (pateikta http://www.iaef.org.ar/files/revista/212/desarrollo.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

            (81)  Secretaría de Política Económica, Ministerio de Economía y Finanzas Públicas, Instrumentos para el Desarrollo Productivo en la Argentina, 2011 m. (pateikta https://www.economia.gob.ar/peconomica/basehome/instrumentos_desarrollo_prod_argentina.pdf, žiūrėta 2018 9 4.).

            (82)  Centro de Economia Internacional (CEI) – Argentinos užsienio reikalų ministerija, Los biocombustibles ya froman parte de las agendas global y hemisférica, 2011 m. (pateikta http://www.cei.gob.ar/userfiles/cei%20NOTA%2012.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

            (83)  Tai pakartota šiuose leidiniuose: Marcelo Regunaga ir Agustin Tejeda Rodriguez. La politica de Comercio Agricola de Argentina y el Desarrollo Sustentable, International Centre for Trade and Sustainable Development. (ICTSD), 2015 m. (pateikta https://www.ictsd.org/sites/default/files/research/La%20Politica%20de%20Comercio%20Agricola%20de%20Argentina%20y%20el%20Desarrollo%20Sustentable.pdf, žiūrėta 2018 9 4.), Maria Marta Di Paola. La producción de biocombustibles en Argentina. Informe ambiental anual, FARN (Fundation ambiente y recursos naturales), 2013 m. (pateikta http://www.farn.org.ar/wp-content/uploads/2014/07/informe2013-1.186-209.pdf, žiūrėta 2018 9 4), Evelina Goldstein ir Graciela Gutman. Biocombustibles y biotecnologia. Contexto internacional, situation en Argentina. CEUR (URBAN and regional centre of studies), 2010 m. (pateikta http://www.ceur-conicet.gov.ar/archivos/publicaciones/biocombustibles2.pdf, žiūrėta 2018 9 4), Ricardo Rozemberg ir Martina Chidiak. Biocombustibles en la Argentina, Integration y Comercio. (Interamerican Development Bank), 2015 m. (pateikta http://www19.iadb.org/intal/icom/data/Biocombustibles%20en%20la%20Argentina.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

            (84)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros. Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente. Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, 2011 m., p. 124 (pateikta https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

            (85)  Spaudos straipsnis laikraštyje Clarin, 2018 2 2, Acuerdan crear una mesa de trabajo para potenciar la cadena del biodiésel (pateikta https://www.clarin.com/rural/acuerdan-crear-mesa-trabajo-potenciar-cadena-biodiesel_0_BJ3nrSfIf.html, žiūrėta 2018 9 4).

            (86)  Secretaria de Energia, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles, Resolucion 7/2010, 2010 2 4.

            (87)  Secretaría de Energía, Ratifícase el Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional del 20 de enero de 2010. Pautas a cumplir para el abastecimiento de Biodiesel al mercado de combustibles fósiles, Resolucion 7/2010, 2010 2 4.

            (88)  Secretaría de Energía, Ratifícase la Addenda al Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su mezcla con combustibles fósiles en el Territorio Nacional, suscripta el 5 de julio de 2010. Modifícase la Resolución No 7/2010, Resolución 554/2010, 2010 7 6, pakartota Secretaría de Energía, Resolución 450/2013, 2013 8 6 ir Secretaría de Energía, Acuerdo de Abastecimiento de Biodiesel para su Mezcla con Combustibles Fósiles en el Territorio Nacional. Ratificación, Resolución 660/2015, 2015 8 20.

            (89)  http://www.energia.gob.ar/contenidos/verpagina.php?idpagina=3818, žiūrėta 2018 9 4.

            (90)  2006 m. Įstatymas Nr. 26.093.

            (91)  Ekonomikos ir viešųjų finansų ministerijos, Pramonės ministerijos ir Federalinio planavimo, viešųjų investicijų ir paslaugų ministerijos bendra rezoliucija Nr. 438/2012, 269/2012 ir 1001/2012.

            (92)  Žr. 2006 m. Įstatymo Nr. 26.093 II skyrių; su šiuo įstatymu galima susipažinti adresu http://servicios.infoleg.gob.ar/infolegInternet/anexos/115000-119999/116299/norma.htm.

            (93)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros. Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente. Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, 2011 m. rugpjūčio mėn., p. 124 (pateikta https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

            (94)  Jorge A. Hilbert, Rodrigo Sbarra, Martin Lopez Amoros. Produccion de biodiesel a partir de aceite de soja – Context y Evolucion Reciente. Istituto Nacional de Tecnologia Agropecuaria – Ministerio de Agricultura, Ganaderia y PESCA, 2011 m. rugpjūčio mėn., p. 131 (pateikta https://inta.gob.ar/sites/default/files/script-tmp-inta_biodiesel_de_aceite_de_soja_en_argentina.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

            (95)  Centro de Economia Internacional (CEI) – Argentinos užsienio reikalų ministerija. Los biocombustibles ya froman parte de las agendas global y hemisférica. 2011 m. vasario mėn. (pateikta http://www.cei.gob.ar/userfiles/cei%20NOTA%2012.pdf, žiūrėta 2018 9 4).

            (96)  Žr. WT/DS436/AB/R United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India, 2014 m. gruodžio 8 d., 4.244 punktas.

            (97)  Šiuo atžvilgiu žr. Apeliacinio komiteto nustatytus faktus ataskaitoje WT/DS436/AB/R United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products From India, 2014 m. gruodžio 8 d., 4.292–4.322 punktai.

            (98)  Žemės ūkio pramonės ministerijos Dekretas 1343/2016, Derecho de exportación. Alícuota - Modificación, 2017 1 2.

            (99)  Dekretas 793/2018, Poder Ejecutivo Nacional, Derechos de exportación – Modificación, 2018 9 3.

            (100)  https://www.minhacienda.gob.ar/onp/presupuestos/2019, Proyecto de Ley, Articulo 83.

            (101)  Kolegijos ataskaita United States — Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada, WT/DS257/R ir Corr.1, priimta 2004 m. vasario 17 d., su pakeitimais, padarytais Apeliacinio komiteto ataskaita WT/DS257/AB/R, 7.116 punktas. Taip pat žr. Apeliacinio komiteto ataskaitą WT/DS436/AB/R United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India, 2014 m. gruodžio 8 d., 4398 punktas.

            (102)  Žr. 2018 m. sausio 30 d. memorandumą dėl įrodymų pakankamumo, p. 6 (Šie elementai bus nagrinėjami atliekant tyrimą. Vis dėlto šiame etape Komisija mano, kad esama pakankamai įrodymų, iš kurių matyti, kad kompensuotinos subsidijos greičiausiai būta. Pirmiausia atrodo, kad eksporto mokesčiai yra viena iš Argentinos Vyriausybės sukurtų priemonių, kuriomis siekiama nurodyti sojų ir sojų aliejaus gamintojams tiekti savo žaliavą biodyzelino gamintojams. Taip pat atrodo, kad Argentinos Vyriausybė žaliavų tiekėjams teikia paskatas dirbtinai išlaikyti aukštą savo produkcijos lygį biodyzelino gamintojų naudai) ir p. 14 (Jei skundo pateikėjas nepateikia pakankamai įrodymų dėl konkrečios subsidijos arba subsidijų programos, Komisija pasilieka teisę tirti jas per šias procedūras pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnio 7 dalį.).

            (103)  Apeliacinio komiteto ataskaita US – DRAMS, 154 punktas.

            (104)  2006 m. gegužės 12 d. Įstatymas Nr. 26.093. Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

            (105)  BIOCOMBUSTIBLES Ley 26.093 Régimen de Regulación y Promoción para la Producción y Uso Sustentables de Biocombustibles. Autoridad de aplicación. Funciones. Comisión Nacional Asesora. Habilitación de plantas productoras. Mezclado de Biocombustibles con Combustibles Fósiles. Sujetos beneficiarios del Régimen Promocional. Infracciones y sanciones.

            (106)  Ley no 9397 Adhesion de la provincial a ley nacional no 26.093, y declaracion de interes public de la promocion de la produccion, procesamiento y uso sustentable de biocombustibles.

            (107)  Ordenanza 26/2016, Cheneral Lagosas, 2016 m. birželio 16 d.

            (108)  Ordenanza 26/2016, Cheneral Lagosas, 2016 m. birželio 16 d., 2 straipsnis. Per tikrinamąjį vizitą bendrovės patalpose Komisijos tarnybos tikrino susitarimo galiojimą patvirtindama atliktinus mokėjimus.

            (109)  Ley no 8478 Santa Fe ir Registrada bajo el no 12.692 la Legislatura de la Provincia de Santa Fe.

            (110)  Taip pat žr. mutatis mutandi, WT/DS294/AB/RW, US – Zeroing (21.5 straipsnis DSU), 2009 m. gegužės 14 d. Apeliacinio komiteto ataskaita, 453 punktas.

            (111)  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

            (112)  Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato prižiūrima konkrečių dabartiniais ir ankstesniais metais į Sąjungos muitų teritoriją importuotų produktų, kuriems taikoma priežiūra arba stebėsena, duomenų bazė.

            (113)  2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 315, 2013 11 26, p. 2).

            (114)  2017 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1578, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013, kuriuo importuojamam Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelinui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 239, 2017 9 19, p. 9).

            (115)  2018 m. spalio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1570, kuriuo baigiamas tyrimas dėl Argentinos ir Indonezijos kilmės biodyzelino importo ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1194/2013 (OL L 262, 2018 10 19, p. 40).

            (116)  Importo išlaidos buvo išreikštos eurais. Kadangi infliacijos lygis buvo labai žemas (Eurostato paskelbtas suderintas vartotojų kainų indeksas nuo 2012 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo iš viso 4 %), importo išlaidų atnaujinti nereikėjo.

            (117)  Europos Komisija, Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas, Rinkos observatorija: https://ec.europa.eu/agriculture/market-observatory/crops_lt, žiūrėta 2018 m. lapkričio 27 d., rapsai, ES Ruano uostas (EUR už toną).

            (118)  Šaltinis: Pasaulio bankas, tarptautinės importuotų žaliavų kainos, rapsų aliejus.

            (119)  OECD-FAO Agricultural Outlook 2016–2025. © EBPO 2016 m, https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/data/oecd-agriculture-statistics_agr-data-en, žiūrėta 2018 m. rugsėjo 10 d.

            (120)  Tarptautinės prekybos administracija. Biodiesel From Argentina: Final Determination of Sales at Less Than Fair Value and Final Affirmative Determination of Critical Circumstances. Dokumento numeris 2018–04137.

            (121)  OL L 262, 2018 10 19, p. 40.

            (122)  Informacija apie Saipol ir ADM biodyzelino gamybos sumažėjimą suinteresuotosioms šalims pateikiama byloje.

            (123)  Sprendimas Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, 35–39 punktai.

            (124)  2019 m. vasario 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/245, kuriuo priimami įsipareigojimo pasiūlymai, pateikti importuojamam Argentinos kilmės biodyzelinui nustačius galutinius kompensacinius muitus (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 71).

            (125)  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

            1 PRIEDAS
            Komercinėje sąskaitoje faktūroje, pridedamoje bendrovei parduodant į Europos Sąjungą prekes, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, nurodomi šie rekvizitai:

                        1.

                        Antraštė „KOMERCINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, DĖL KURIŲ PRISIIMTAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.

                        2.

                        Bendrovės, išduodančios komercinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas ir prekes gaminančios bendrovės pavadinimas.

                        3.

                        Komercinės sąskaitos faktūros numeris.

                        4.

                        Komercinės sąskaitos faktūros išdavimo data.

                        5.

                        Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje.

                        6.

                        Tikslus ir suprantamas prekių aprašymas ir:

                                    —

                                    bendrovės produkto kodo numerio (BPKN) techninės specifikacijos,

                                    —

                                    bendrovės produkto kodo numeris (BPKN),

                                    —

                                    KN kodas,

                                    —

                                    kiekis (išreikštas metrinėmis tonomis).

                        7.

                        Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

                                    —

                                    vieneto (išreikšto metrinėmis tonomis) kainą,

                                    —

                                    taikomas mokėjimo sąlygas,

                                    —

                                    taikomas pristatymo sąlygas,

                                    —

                                    bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

                        8.

                        Bendrovės, kuri veikia kaip importuotoja ir kuriai bendrovė tiesiogiai išduoda sąskaitą faktūrą, pavadinimas.

                        9.

                        Komercinę sąskaitą faktūrą išdavusio bendrovės darbuotojo vardas ir pavardė ir tokia jo pasirašyta deklaracija:
                        „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad į šią sąskaitą faktūrą įrašytas eksportui į Europos Sąjungą parduodamas prekes pagamino Argentinoje (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas) pagal įsipareigojimo, kurį Europos Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/245, taikymo sritį ir sąlygas. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

            2 PRIEDAS

               Eksporto įsipareigojimo sertifikatas

            Eksporto įsipareigojimo sertifikate, CARBIO pridedamame prie kiekvienos komercinės sąskaitos faktūros, išduodamos bendrovei parduodant į Europos Sąjungą prekes, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, nurodomi šie rekvizitai:

                        1.

                           Cámara Argentina de Biocombustibles (toliau – CARBIO) pavadinimas, adresas ir telefono numeris.

                        2.

                        Bendrovės, nurodytos Įgyvendinimo sprendime (ES) 2019/245, išduodančios komercinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas ir prekes gaminančios bendrovės pavadinimas.

                        3.

                        Komercinės sąskaitos faktūros numeris.

                        4.

                        Komercinės sąskaitos faktūros išdavimo data.

                        5.

                        Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje.

                        6.

                        Tikslus prekių aprašymas, įskaitant:

                                    —

                                    prekių technines specifikacijas, bendrovės produkto kodo numerį (BPKN) (jei taikoma),

                                    —

                                    KN kodą.

                        7.

                        Tikslus eksportuojamų vienetų, išreikštų metrinėmis tonomis, kiekis.

                        8.

                        Sertifikato numeris ir galiojimo pabaigos data (trys mėnesiai po išdavimo).

                        9.

                        Sertifikatą išdavusių CARBIO darbuotojo vardas ir pavardė ir tokia jo pasirašyta deklaracija:
                        „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad šis sertifikatas išduotas dėl tiesiogiai į Europos Sąjungą eksportuojamų prekių, nurodytų parduodant pateikiamoje komercinėje sąskaitoje faktūroje, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, ir kad šis sertifikatas išduotas pagal įsipareigojimo, kurį pasiūlė [bendrovės pavadinimas] ir priėmė Europos Komisija Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2019/245, taikymo sritį ir sąlygas. Patvirtinu, kad šiame sertifikate pateikta informacija yra teisinga ir nurodytas kiekis neviršija įsipareigojimo ribos.“

                        10.

                        Data.

                        11.

                        Parašas ir CARBIO spaudas.

            3 PRIEDAS
            Komercinėje sąskaitoje faktūroje, pridedamoje bendrovei parduodant į Europos Sąjungą prekes, kurioms taikomi kompensaciniai muitai, nurodomi šie rekvizitai:

                        1.

                        Antraštė „KOMERCINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PREKIŲ, KURIOMS TAIKOMI KOMPENSACINIAI MUITAI“.

                        2.

                        Bendrovės, išduodančios komercinę sąskaitą faktūrą, pavadinimas ir prekes gaminančios bendrovės pavadinimas.

                        3.

                        Komercinės sąskaitos faktūros numeris.

                        4.

                        Komercinės sąskaitos faktūros išdavimo data.

                        5.

                        Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytos prekės turi būti įformintos Europos Sąjungos pasienyje.

                        6.

                        Tikslus ir suprantamas prekių aprašymas ir:

                                    —

                                    bendrovės produkto kodo numerio (BPKN) techninės specifikacijos,

                                    —

                                    bendrovės produkto kodo numeris (BPKN),

                                    —

                                    KN kodas,

                                    —

                                    kiekis (išreikštas metrinėmis tonomis).

                        7.

                        Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

                                    —

                                    vieneto (išreikšto metrinėmis tonomis) kainą,

                                    —

                                    taikomas mokėjimo sąlygas,

                                    —

                                    taikomas pristatymo sąlygas,

                                    —

                                    bendrą nuolaidų ir lengvatų sumą.

                        8.

                        Komercinę sąskaitą faktūrą išdavusio bendrovės darbuotojo vardas, pavardė ir parašas.