title: 2010 m. birželio 14 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 512/2010, kuriuo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Ukrainos kilmės amonio nitratui nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
16.6.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 150/24

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 512/2010
   2010 m. birželio 14 d.
   kuriuo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Ukrainos kilmės amonio nitratui nustatomas galutinis antidempingo muitas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), kuriuo panaikinamas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               2001 m. sausio 22 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 132/2001 (3) importuojamam Ukrainos, inter alia, kilmės amonio nitratui (toliau – AN), kurio KN kodai yra 3102 30 90 ir 3102 40 90, nustatė galutinį 33,25 EUR už toną antidempingo muitą (toliau – galiojančios priemonės). Tyrimas, po kurio buvo nustatytos šios priemonės, toliau vadinamas pirminiu tyrimu.

               (2)

               2004 m. gegužės 17 d. po dalinės tarpinės peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 993/2004 (4) atleido nuo antidempingo muitų, nustatytų Tarybos reglamentu (EB) Nr. 132/2001, į Sąjungą importuojamą AN, pagamintą bendrovių, kurių įsipareigojimus priėmė Komisija. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1001/2004 (5) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1996/2004 (6), įsipareigojimai priimti laikotarpiui iki 2005 m. gegužės 20 d. Šiais įsipareigojimais siekta atsižvelgti į tam tikras Europos Sąjungos plėtros iki 25 valstybių narių pasekmes.

               (3)

               Po tarpinės peržiūros, kurią atliekant nagrinėta tik nagrinėjamojo produkto apibrėžtis, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 945/2005 (7) nusprendė, kad reikėtų patikslinti nagrinėjamojo produkto apibrėžtį ir kad galiojančios priemonės turėtų būti taikomos nagrinėjamajam produktui, kai jis naudojamas kitų trąšų sudėtyje, proporcingai jose esančiam amonio nitrato kiekiui, kartu su kitomis marginaliosiomis ir maistinėmis medžiagomis.

               (4)

               Po priemonių galiojimo termino peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 442/2007 (8) nusprendė pratęsti galiojančias priemones, kaip patikslinta Reglamentu (EB) Nr. 945/2005, dvejiems metams.

               (5)

               Po priemonių galiojimo termino peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 661/2008 (9) nustatė galutines antidempingo priemones importuojamam Rusijos kilmės AN.

               (6)

               Taryba Reglamentu (EB) Nr. 662/2008 (10) iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 442/2007, priimdama vieno eksportuojančio gamintojo pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos.

         2.   Prašymas atlikti peržiūrą

               (7)

               2008 m. spalio 17 d. paskelbus pranešimą apie artėjantį priemonių galiojimo terminą (11), 2009 m. sausio 22 d. pateiktas prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Šį prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso AN Sąjungoje, vardu pateikė Europos trąšų gamintojų asociacija (ETGA) (toliau – pareiškėjas).

               (8)

               Pareiškėjas teigė, kad importuojant Ukrainos kilmės (toliau – nagrinėjamoji šalis) AN gali pasikartoti dempingas bei žala Sąjungos pramonei, ir pateikė pakankamai prima facie įrodymų.

               (9)

               2009 m. balandžio 23 d. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (12) informavo apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

         3.   Tyrimas

   3.1.   Tiriamasis laikotarpis

               (10)

               Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2008 m. balandžio 1 d.–2009 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant tendencijų, svarbių vertinant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         3.2.   Su tyrimu susijusios šalys

               (11)

               Komisija oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms, eksportuojančios šalies atstovams, pareiškėjui ir Sąjungos gamintojams apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

               (12)

               Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

               (13)

               Atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų ir Sąjungos importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

               (14)

               Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į tai, kad dvylika Sąjungos gamintojų nurodė pageidaujantys bendradarbiauti, nuspręsta, kad būtina atlikti Sąjungos gamintojų atranką. Nė vienas importuotojas nepateikė pranešime apie inicijavimą prašomos informacijos.

               (15)

               Dvylika Sąjungos gamintojų, per PTL pagaminusių maždaug 80 % visos Sąjungos produkcijos, per nustatytą laikotarpį tinkamai užpildė atrankos formą ir oficialiai sutiko toliau bendradarbiauti atliekant tyrimą. Dėl šios priežasties Komisija pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinko bendroves, remdamasi didžiausiu tipiniu AN gamybos ir pardavimo Sąjungoje kiekiu, kurį galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Buvo atrinkti penki Sąjungos gamintojai, kurie per PTL pagamino 57 % visos Sąjungos pramonės produkcijos.

               (16)

               Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, su susijusiomis šalimis konsultuotasi dėl atrinktų bendrovių, ir jos atrankos rezultatams neprieštaravo.

               (17)

               Penkiems atrinktiems Sąjungos gamintojams ir visiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams nagrinėjamoje šalyje nusiųsti klausimynai.

               (18)

               Atsakymai į klausimyną buvo gauti iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų ir trijų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų.

               (19)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose.

                           a)

                           Ukrainos eksportuojantys gamintojai:

                                       —

                                       „CJSC Severodonetsk Azot Association“, Sjeverodoneckas,

                                       —

                                       „JSC Concern Stirol“, Horlivka,

                                       —

                                       „OJSC Rivneazot“, Rivnė;

                           b)

                           Sąjungos gamintojai:

                                       —

                                       „GrowHow UK Limited“, Jungtinė Karalystė,

                                       —

                                       „GPN“, Paryžius, Prancūzija,

                                       —

                                       „Zakłady Azotowe Puławy SA“, Lenkija,

                                       —

                                       „Yara SA“, Briuselis, Belgija,

                                       —

                                       „Achema“, Jonava, Lietuva.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   Nagrinėjamasis produktas

               (20)

               Nagrinėjamasis produktas yra Ukrainos kilmės kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91. AN yra kietosios azoto trąšos, paprastai naudojamos žemės ūkyje. Jos gaminamos iš amoniako ir azoto rūgšties, o jų sudėtyje esančio priliuoto arba granuliuoto azoto kiekis sudaro daugiau kaip 28 % masės.

               (21)

               Reikėtų pažymėti, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtis buvo patikslinta Reglamente (EB) Nr. 945/2005.

         2.   Panašus produktas

               (22)

               Kaip nustatyta pirminiame tyrime, šiuo peržiūros tyrimu patvirtinta, kad AN yra plataus vartojimo produktas, o jo kokybė ir pagrindinės fizinės savybės yra identiškos nepriklausomai nuo kilmės šalies. Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir produktai, kuriuos gamina ir parduoda eksportuojantys gamintojai savo vidaus rinkoje ir trečiosioms šalims, taip pat produktai, kuriuos gamina ir parduoda Sąjungos gamintojai Sąjungos rinkoje, turi tokias pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir iš esmės naudojami toms pačioms reikmėms, todėl jie laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   1.   Bendroji dalis

               (23)

               Trys Ukrainos eksportuojantys gamintojai sutiko bendradarbiauti. Ketvirtas žinomas eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą.

               (24)

               Palyginus trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto apimtį su viso Ukrainos eksporto į Sąjungą apimtimi paaiškėjo, kad šie trys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai per PTL pagamino daugiau nei 90 % visų iš Ukrainos į Sąjungą importuojamų produktų. Todėl manoma, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.

               (25)

               Bendra nagrinėjamojo produkto importo iš Ukrainos apimtis buvo nedidelė, per PTL sudaranti 1,1 % visos Sąjungos rinkos dalies.

         2.   Importas dempingo kainomis per PTL

   2.1.   Normalioji vertė

               (26)

               Primenama, kad per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą Ukraina dar nebuvo laikoma rinkos ekonomikos šalimi, todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis iš bendradarbiaujančio JAV (panašios šalies) gamintojo gautais duomenimis.

               (27)

               Atliekant šią peržiūrą normalioji vertė buvo nustatyta remiantis iš trijų bendradarbiaujančių Ukrainos eksportuojančių gamintojų gautais ir jų patalpose patikrintais duomenimis. Komisija patikrino, ar jų pardavimas vidaus rinkoje gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Šiuo tikslu išnagrinėtos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto gamybos sąnaudos.

               (28)

               Nagrinėjant dujų sąnaudas nustatyta, kad Ukraina didžiąją dalį dujų, naudojamų AN gaminti, importavo iš Rusijos. Visi tyrimo metu turimi ir patikrinti duomenys rodė, kad per PTL Ukraina importavo gamtines dujas iš Rusijos už maždaug 40 % žemesnę kainą nei tuo metu iš Rusijos į Sąjungą eksportuojamų gamtinių dujų kaina. Vis dėlto, nustatyta, kad paskutinį PTL ketvirtį kainos buvo panašios.

               (29)

               Nustatyta, kad, išskyrus vieno gamintojo eksportuojamą vienos rūšies produktą, pardavimas vidaus rinkoje per PTL vyko įprastomis prekybos sąlygomis. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta arba pagal kainą, kurią Ukrainos vidaus rinkoje moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, arba pagal įprastomis prekybos sąlygomis neparduoto vienos rūšies produkto apskaičiuotąją normaliąją vertę. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį normalioji vertė apskaičiuota prie eksportuojamos rūšies produkto gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA išlaidos) sumą bei pagrįstą pelno dydį. Šios PBA išlaidų ir pelno sumos apskaičiuotos remiantis faktiniais duomenimis apie nagrinėjamojo gamintojo panašaus produkto gamybą ir pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis.

               (30)

               Reikėtų pažymėti, kad normalioji vertė nustatyta jos nekoreguojant dėl Ukrainos eksportuojančių gamintojų patiriamų dujų sąnaudų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Taip buvo daroma, nes, kaip nurodyta 32–34 konstatuojamose dalyse, nekoreguotų Ukrainos eksportuojančių gamintojų vidaus rinkos sąnaudų ir kainų naudojimas, nepaisant akivaizdžiai iškraipytų dujų kainų, jau aiškiai rodo, kad per PTL buvo vykdomas dempingas. Dėl to, atsižvelgiant į tai, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas – nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, ir siekiant nustatyti, ar šiuo metu galiojančios priemonės turėtų būti toliau taikomos ar panaikintos, buvo nuspręsta, kad nebūtina nagrinėti, ar šiuo atveju koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį yra pagrįstas.

         2.2.   Eksporto kaina

               (31)

               Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuri buvo faktiškai sumokėta arba mokėtina už eksportui į Bendriją parduodamą nagrinėjamąjį produktą. Visas trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas buvo vykdomas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje.

         2.3.   Palyginimas

               (32)

               Normalioji vertė ir eksporto kaina palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius įtakos kainų palyginamumui. Todėl prireikus ir kai koregavimas buvo pagrįstas patikrintais įrodymais, buvo koreguojama atsižvelgiant į transporto, tvarkymo, krovimo ir papildomų sąnaudų skirtumus, draudimą, komisinius mokesčius ir pakavimą.

         2.4.   Dempingo skirtumas

               (33)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.

               (34)

               Trims susijusiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas 6–7 % vidutinis svertinis dempingo skirtumas visos šalies mastu.

         3.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

   3.1.   Nepanaudoti Sąjungos rinkos pajėgumai ir jos patrauklumas

               (35)

               Per PTL trijų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje sudarė vidutiniškai 46 % jų gamybos pajėgumų.

               (36)

               Nors trys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai didelę savo produkcijos dalį pardavė vidaus rinkoje, jie taip pat buvo priklausomi nuo eksporto į trečiąsias šalis. Per PTL jų nepanaudoti pajėgumai sudarė maždaug 6 % Sąjungos suvartojimo.

               (37)

               Remiantis su peržiūros prašymu gauta informacija, susijusia su ketvirtuoju žinomu Ukrainos gamintoju, kuris nebendradarbiavo atliekant tyrimą, buvo nustatyta, kad visi nepanaudoti pajėgumai Ukrainoje per PTL sudarė maždaug 9 % Sąjungos suvartojimo.

               (38)

               Tam tikri bendradarbiaujantys eksportuojantys Ukrainos gamintojai tvirtino, kad jų rinkos dalis vidaus rinkoje vis labiau mažėjo Rusijos gamintojų, kurie dėl daug mažesnių dujų kainų Rusijoje gali pasiūlyti labai žemas kainas, naudai. Taigi atrodo mažai tikėtina, kad Ukrainos vidaus rinka galėtų absorbuoti šiuos nepanaudotus gamybos pajėgumus, todėl padidėjusi produkcija greičiausiai būtų eksportuota.

               (39)

               Trys bendradarbiaujančios bendrovės per PTL eksportavo AN į daugelį kitų trečiųjų šalių keliuose žemynuose. Vis dėlto, reikėtų pažymėti, kad kai kurios tradicinės trečiųjų šalių rinkos nėra atviros Ukrainos eksportui dėl taikomų antidempingo priemonių (pvz., JAV taikomos antidempingo priemonės viršija 100 %) ir (arba) dėl saugos apribojimų (pvz., Kinijos Liaudies Respublikoje, Australijoje). Bet kuriuo atveju, Sąjungos rinka yra didžiausia, patraukliausia ir geografiškai artimiausia eksporto rinka. Jos patrauklumą dar labiau didina palanki logistinė padėtis, susidariusi dėl žemų geležinkelio tarifų Ukrainoje.

               (40)

               Atsižvelgiant į šią informaciją, negalima paneigti, kad, jei nebūtų taikomos antidempingo priemonės, didelė nepanaudotų Ukrainos pajėgumų dalis galėtų būti panaudota eksportui į Sąjungą didinti.

         3.2.   Kainos skirtingose eksporto rinkose

               (41)

               Trijų Ukrainos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į trečiąsias šalis kainų analizė parodė, kad per PTL eksporto į minėtas šalis kainos, nustatytos CIF lygiu naudojant peržiūros prašyme pateiktus tarptautinio krovinių vežimo tarifus, buvo iki 25 % mažesnės nei dominuojanti rinkos kaina Sąjungoje.

               (42)

               Tuo remiantis galima manyti, kad priemonių panaikinimas paskatintų Ukrainos eksportą į trečiąsias šalis nukreipti į Sąjungą. Aukštesnės kainos Sąjungos rinkoje padidintų Ukrainos eksportuotojų pelną.

               (43)

               Remiantis Ukrainos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikta statistika taip pat galima nustatyti, kad per PTL eksportas iš Ukrainos (visos šalies mastu) į kitas trečiąsias šalis vyko dempingo kainomis.

         3.3.   Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

               (44)

               Atsižvelgiant į aprašytus faktus galima daryti išvadą, kad eksportas iš Ukrainos vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į Ukrainos nepanaudotus pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atrodo, kad Ukrainos eksportuojantys gamintojai turi paskatų i) padidinti eksportą į Sąjungos rinką ir ii) AN eksportą dempingo kainomis iš kitų trečiųjų šalių rinkų nukreipti į Sąjungos rinką (to galima tikėtis bent iš dviejų eksportuojančių gamintojų).

               (45)

               Be to, nustatyta, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainos taip pat yra daug mažesnės, palyginti su Sąjungoje dominuojančia kaina. Tai sustiprina padidėjusio eksporto iš Ukrainos į Sąjungą dempingo kainomis tikimybę, jeigu būtų nuspręsta nebetaikyti priemonių.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

               (46)

               Sąjungoje panašų produktą gamina šešiolika bendrovių ar bendrovių grupių, kurių bendra tokių produktų produkcija sudaro visą Sąjungos produkciją, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (47)

               Atliekant tyrimą bendradarbiavo dvylika Sąjungos gamintojų:

                           —

                           „Achema AB“ (Lietuva),

                           —

                           „Agropolychim JSC“ (Bulgarija),

                           —

                           „Azomures“ (Rumunija),

                           —

                           „BASF AG“ (Vokietija),

                           —

                           „Fertiberia SA“ (Ispanija),

                           —

                           „GPN SA“, (Prancūzija),

                           —

                           „GrowHow UK Ltd“ (Jungtinė Karalystė),

                           —

                           „Neochim PLC“, (Bulgarija),

                           —

                           „Nitrogénművek Rt“ (Vengrija),

                           —

                           „Yara“ (Belgija, Prancūzija, Vokietija, Italija ir Nyderlandai),

                           —

                           „Zakłady Azotowe Puławy SA“ (Lenkija),

                           —

                           „Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach“ (Lenkija).

               (48)

               Kadangi per PTL šių 12 Sąjungos gamintojų produkcija sudarė maždaug 80 % visos Sąjungos produkcijos, laikoma, kad jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Šie gamintojai toliau vadinami „Sąjungos pramone“.

               (49)

               Kaip nurodyta 14 ir 15 konstatuojamose dalyse, iš šių 12 Sąjungos gamintojų buvo atrinkti penki gamintojai. Visi atrinkti gamintojai bendradarbiavo ir per nustatytą laikotarpį atsiuntė klausimyno atsakymus. Be to, likę septyni bendradarbiaujantys gamintojai tinkamai pateikė tam tikrus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.

         E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

               (50)

               Tikrasis suvartojimas Sąjungoje nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, kitų Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, Eurostato duomenimis apie visą Sąjungos importą ir iš bendradarbiaujančių bendrovių klausimyno atsakymų gauta informacija apie nagrinėjamo produkto iš Ukrainos importą. Atsižvelgiant į 2007 m. Sąjungos plėtrą iki 27 valstybių narių ir siekiant analizės aiškumo bei nuoseklumo, visi nagrinėjamojo laikotarpio žalos rodikliai nustatyti pagal ES-27 rinką.

               (51)

               2005 m.–PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 10 %.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           Visas Sąjungos suvartojimas tonomis

                           7 861 796

                           6 983 467

                           8 023 633

                           7 638 439

                           7 054 327

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              97

                              90

         2.   Importo iš Ukrainos apimtis, rinkos dalis ir kainos

               (52)

               Importo iš Ukrainos apimtis, rinkos dalis ir vidutinės kainos kito, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje. Šios apimties ir kainų tendencijos pagrįstos iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymų gauta informacija, importo statistiniais duomenimis (Eurostatas) ir Ukrainos eksporto statistiniais duomenimis.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           Importo apimtis (tonomis)

                           76 867

                           42 912

                           29 420

                           48 232

                           75 582

                           Rinkos dalis

                           1 %

                           0,6 %

                           0,4 %

                           0,6 %

                           1,1 %

                           Importo kaina (EUR/t)

                           123

                           139

                           145

                           259

                           230

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              113

                              118

                              211

                              187

               (53)

               Iki 2007 m. importo iš Ukrainos apimtis nuolat mažėjo, bet per PTL pasiekė beveik 2005 m. lygį. Ukrainos rinkos dalis šiek tiek padidėjo – nuo 1 % 2005 m. iki 1,1 % per PTL. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieneto kaina padidėjo nuo 123 iki 230 EUR už toną. Šį padidėjimą per PTL reikia vertinti atsižvelgiant į pasaulinę kainų raidą ir pagrindinės žaliavos kainą.

               (54)

               Siekiant apskaičiuoti priverstinio kainų mažinimo lygį per PTL, Sąjungos pramonės nesusijusiems pirkėjams taikytos gamintojo kainos EXW sąlygomis buvo palygintos su nagrinėjamosios šalies bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų CIF importo kainomis Sąjungos pasienyje, kurios buvo tinkamai pakoreguotos siekiant atsižvelgti į iškrauto produkto kainą. Tokiu būdu palyginus nustatyta, kad dėl importo iš Ukrainos per PTL kainos Sąjungoje priverstinai sumažėjo vidutiniškai 22,5 %. 11 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo nustatytas Ukrainos eksportuotojams ir tuomet, kai prie jų kainų Sąjungai buvo pridėtas antidempingo muitas.

         3.   Importas iš kitų šalių

               (55)

               Toliau pateiktoje lentelėje pateikiami duomenys apie importo iš kitų trečiųjų šalių apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šios apimties ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           Importo iš Rusijos apimtis (tonomis)

                           328 972

                           217 539

                           35 852

                           136 984

                           184 170

                           Rinkos dalis

                           4,2 %

                           3,1 %

                           0,4 %

                           1,8 %

                           2,6 %

                           Importo iš Rusijos kaina (EUR/t)

                           122

                           124

                           144

                           275

                           235

                           Importo iš Gruzijos apimtis
                           (tonomis)

                           153 844

                           85 870

                           88 622

                           214 879

                           222 912

                           Rinkos dalis

                           2,0 %

                           1,2 %

                           1,1 %

                           2,8 %

                           3,2 %

                           Importo iš Gruzijos kaina (EUR/t)

                           164

                           177

                           174

                           325

                           304

                           Importo iš Kazachstano apimtis
                           (tonomis)

                           0

                           4 845

                           112 239

                           81 410

                           100 761

                           Rinkos dalis

                           0 %

                           0,1 %

                           1,4 %

                           1,1 %

                           1,4 %

                           Importo iš Kazachstano kaina
                           (EUR/t)

                           0

                           147

                           151

                           255

                           242

                           Importo iš visų kitų šalių apimtis (tonomis)

                           65 253

                           118 927

                           99 380

                           109 755

                           91 785

                           Rinkos dalis

                           0,8 %

                           1,7 %

                           1,2 %

                           1,4 %

                           1,3 %

                           Importo iš visų kitų šalių kaina (EUR/t)

                           190

                           170

                           240

                           242

                           265

               (56)

               Nustatyta, kad importo iš visų trečiųjų šalių kainos Sąjungos rinkoje labai padidėjo 2008 m. ir per PTL. Matyti, kad visos lentelėje paminėtos šalys, išskyrus Rusiją, padidino savo eksporto į Sąjungą apimtį nagrinėjamuoju laikotarpiu. Rusijos importuojamiems produktams, kurie, kaip ir Ukrainos produktai, buvo importuojami mažiausia kaina (palyginti su visų kitų eksportuojančių šalių kaina), taikomas pastovus 47,07 EUR už toną antidempingo muitas.

         4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (57)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

         4.1.   Pirminės pastabos

               (58)

               Kai žalos tyrime taikoma atranka, tam tikri žalos rodikliai (gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo, rinkos dalies, našumo ir užimtumo) analizuojami visos Sąjungos pramonės (toliau lentelėse – Sąjunga) mastu. Kiti žalos rodikliai, susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais (kainos, atsargos, gamybos sąnaudos, pelningumas, darbo užmokestis, investicijos, investicijų grąža, pinigų srautai ir pajėgumas didinti kapitalą), yra nagrinėjami remiantis iš atrinktų Sąjungos gamintojų (toliau lentelėse – AG) gauta informacija.

         4.2.   Su visa Sąjungos pramone susiję duomenys

   a)   Gamyba

               (59)

               2005 m.–PTL Sąjungos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 18 %, t. y. nuo maždaug 7 mln. tonų 2005 m. iki maždaug 5,8 mln. tonų per PTL. Nagrinėjamuoju laikotarpiu uždarajam naudojimui skirtos produkcijos apimtis išliko nedidelė ir, ypač per PTL, neturėjo poveikio Sąjungos pramonei.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           Sąjungos gamybos apimtis (tonomis)

                           7 133 844

                           6 359 967

                           7 146 911

                           6 454 234

                           5 843 181

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              89

                              100

                              90

                              82

                           Uždarajam naudojimui skirta Sąjungos produkcija

                           210 437

                           176 413

                           185 223

                           138 733

                           119 053

                           Visos produkcijos dalis (%)

                           2,9 %

                           2,8 %

                           2,6 %

                           2,1 %

                           2,0 %

         b)   Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo rodikliai

               (60)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai nekito. Sumažėjus gamybos apimčiai, pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 55 % 2005 m. iki 45 % per PTL. Kaip minėta pirminiame tyrime, AN gamybos pajėgumų naudojimui įtakos gali turėti kitų produktų, kuriuos galima gaminti su ta pačia gamybos įranga, gamyba. Todėl pajėgumų naudojimo tendencija yra ne tokia svarbi vertinant Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           Sąjungos gamybos pajėgumai (tonomis)

                           13 059 281

                           12 824 281

                           12 820 594

                           13 069 317

                           13 077 281

                           Sąjungos pajėgumų naudojimas

                           55 %

                           50 %

                           56 %

                           49 %

                           45 %

         c)   Parduotas kiekis

               (61)

               2005 m.–PTL Sąjungos pramonės parduotas kiekis Sąjungos rinkoje sumažėjo 14 %. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į tuo laikotarpiu sumažėjusį Sąjungos suvartojimą.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           Sąjungos parduotas kiekis (tonomis) nesusijusioms šalims

                           5 365 834

                           4 756 093

                           5 495 037

                           5 157 788

                           4 605 629

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              96

                              86

                           Sąjungos parduotas kiekis (tonomis) nesusijusioms šalims trečiosiose šalyse

                           887 056

                           727 176

                           637 408

                           559 393

                           548 090

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              82

                              72

                              63

                              62

         d)   Rinkos dalis

               (62)

               2005–2008 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis nekito, bet 2008 m.–PTL ji sumažėjo trimis procentiniais punktais.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           Sąjungos rinkos dalis

                           68 %

                           68 %

                           68 %

                           68 %

                           65 %

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              96

         e)   Užimtumas

               (63)

               2005 m.–PTL užimtumo lygis Sąjungos pramonėje sumažėjo 8 %.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           Užimtumas Sąjungoje (susijęs su nagrinėjamuoju produktu)

                           3 627

                           3 578

                           3 458

                           3 494

                           3 354

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              99

                              95

                              96

                              92

         f)   Našumas

               (64)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieno Sąjungos pramonės darbuotojo vidutinis našumas sumažėjo 11 %. Taip įvyko, nes santykinis gamybos apimties sumažėjimas buvo didesnis nei santykinis užimtumo sumažėjimas.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           Sąjungos našumas (tonomis vienam darbuotojui)

                           1 967

                           1 778

                           2 067

                           1 847

                           1 742

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              90

                              105

                              94

                              89

         g)   Dempingo skirtumo dydis

               (65)

               Atsižvelgiant į šiuo metu nedidelę importo iš Ukrainos apimtį, manoma, kad faktinio dempingo skirtumo dydis neturi didelio poveikio, o jo rodiklis yra nereikšmingas žalos analizei.

         4.3.   Su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys

   a)   Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai

               (66)

               2008 m. ir per PTL vidutinės atrinktų Sąjungos pramonės gamintojų grynojo pardavimo kainos labai padidėjo: tai rodo, kad tuo laikotarpiu tarptautinėje AN rinkoje vyravo palankios sąlygos.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           AG vieneto kainos (EUR/t)

                           165

                           182

                           189

                           309

                           315

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              110

                              115

                              187

                              191

         b)   Atsargos

               (67)

               2005 m.–PTL Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo 26 %. 2006 m. užregistruotą staigų atsargų padidėjimą lėmė didelis parduoto kiekio sumažėjimas 2005–2006 m.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           AG laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                           276 569

                           489 535

                           345 137

                           252 072

                           203 579

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              177

                              125

                              91

                              74

         c)   Darbo užmokestis

               (68)

               2005 m.–PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis padidėjo 6 %, kaip nurodyta lentelėje. Atsižvelgiant į infliacijos lygį ir bendrai sumažėjusį darbuotojų skaičių, laikoma, kad šis atlyginimų didėjimas yra nedidelis.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           AG vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (tūkst. eurų)

                           40,4

                           41,2

                           43,3

                           45,0

                           43,0

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              102

                              107

                              111

                              106

         d)   Investicijos

               (69)

               Penkių atrinktų gamintojų metinės investicijos į panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 70 %. Šios investicijos daugiausia buvo susijusios su tam tikrų įrenginių modernizavimu. Tai rodo Sąjungos pramonės pastangas nuolat didinti konkurencingumą.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           AG grynosios investicijos (tūkst. eurų)

                           46 668

                           52 191

                           64 319

                           73 948

                           79 379

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              112

                              138

                              158

                              170

         e)   Pelningumas ir investicijų grąža

               (70)

               Atrinktų gamintojų pelningumas pastebimai padidėjo nuo 2006 m., o per PTL sudarė 28,1 % apyvartos. Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, visu nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo maždaug taip pat kaip ir pelningumas.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           AG ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (grynojo pardavimo dalis, %)

                           9,2 %

                           7,9 %

                           14,9 %

                           25,3 %

                           28,1 %

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              85

                              162

                              274

                              304

                           AG investicijų grąža (išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnu, %)

                           35,2 %

                           25,8 %

                           41,1 %

                           109,1 %

                           114,1 %

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              73

                              117

                              310

                              324

         f)   Grynųjų pinigų srautai ir pajėgumas didinti kapitalą

               (71)

               Grynųjų pinigų srautai nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo ir atitiko bendrą pelningumo augimą tuo laikotarpiu.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           AG grynųjų pinigų srautai (tūkst. eurų)

                           84 567

                           52 182

                           188 535

                           373 843

                           386 721

                              Indeksas (2005 = 100)

                              100

                              63

                              223

                              442

                              457

               (72)

               Atliekant tyrimą nenustatyta, kad atrinkti Sąjungos gamintojai būtų turėję kokių nors sunkumų didindami kapitalą. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad kai kurios iš šių bendrovių yra didelių grupių narės, jų veiklą finansuoja grupė, kuriai priklauso, per bendrą grynųjų pinigų fondą arba pagrindinės bendrovės teikiamas grupės vidaus paskolas.

         5.   Išvada

               (73)

               2005 m.–PTL daugumos žalos rodiklių raida buvo teigiama: vieneto pardavimo kaina ir pelningumas labai išaugo, o pastarasis per PTL pasiekė 28,1 %. Teigiamai kito ir investicijos, investicijų grąža bei grynųjų pinigų srautai.

               (74)

               Nors gamybos apimtis ir parduotas kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo, tai reikia vertinti atsižvelgiant į apie 10 % sumažėjusią Sąjungos rinką.

               (75)

               Apskritai Sąjungos pramonės padėtis žymiai pagerėjo, palyginti su padėtimi, buvusia prieš antidempingo priemonių iš nagrinėjamosios šalies importuojamam AN nustatymą 2001 m.

         F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   1.   Bendroji dalis

               (76)

               Vertinant žalos pasikartojimo tikimybę analizuoti du pagrindiniai kriterijai: i) tikėtinas eksporto iš nagrinėjamosios šalies kiekis ir kainos toje šalyje; ii) tikėtinas prognozuojamo kiekio iš nagrinėjamosios šalies ir kainų poveikis Sąjungos pramonei.

         2.   Tikėtinas eksporto iš nagrinėjamosios šalies kiekis ir kainos

               (77)

               Nustatyta, kad bendradarbiaujantys Ukrainos gamintojai turi apie 650 tūkst. tonų nepanaudotų pajėgumų, o tai sudaro 9 % Sąjungos rinkos, kaip paminėta 37 konstatuojamoje dalyje. Šie pertekliniai pajėgumai rodo, kad Ukrainos gamintojai gali greitai padidinti dabartinę gamybą ir atitinkamai – AN eksportą.

               (78)

               Be to, dėl sąlyginai mažos vidaus rinkos Ukrainos gamintojai labai priklauso nuo eksporto į trečiąsias šalis. Kaip paaiškinta 41 konstatuojamoje dalyje, toks eksportas buvo vykdomas taikant gerokai mažesnes kainas, palyginti su dominuojančia rinkos kaina Sąjungoje.

               (79)

               Remiantis šiais faktais ir aplinkybėmis, Sąjungos rinka, palyginti su visomis kitomis eksporto rinkomis, Ukrainos eksportuojantiems gamintojams galėtų atrodyti patraukli dėl kainų. Galima pagrįstai manyti, kad, jeigu būtų nuspręsta nebetaikyti priemonių, didelė eksporto į trečiąsias šalis dalis butų nukreipta į Sąjungos rinką. Be to, Sąjungos rinka, palyginti su kitomis eksporto rinkomis, būtų patrauklesnė dėl sąlyginio jos artumo, todėl padidėtų tikimybė, kad į ją būtų nukreiptas dabartinis Ukrainos gamintojų eksportas į trečiąsias šalis.

               (80)

               Atsižvelgiant į šiuo metu silpną Ukrainos produktų padėtį Sąjungos rinkoje, Ukrainos eksportuotojai turėtų susigrąžinti rinkos dalį arba išplėsti pirkėjų ratą ir greičiausiai tai darytų siūlydami AN dempingo kainomis, kaip nustatyta per PTL.

               (81)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, tikėtina, kad, jeigu būtų nuspręsta nebetaikyti priemonių, reikšmingas Ukrainoje pagaminto AN kiekis būtų nukreiptas į Sąjungos rinką dempingo kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonė būtų priversta mažinti savo kainas.

         3.   Prognozuojamos eksporto apimties ir kainų poveikis Sąjungos pramonei panaikinus priemones

               (82)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad AN yra vartojimo produktas, kurio kainoms didelį poveikį gali daryti importas žema kaina, dėl kurio Sąjungos pramonė priversta mažinti savo kainas. Kitaip tariant, Sąjungos AN rinka yra palyginti nepastovi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu dominuojančios palankios pasaulinės rinkos sąlygos amonio nitratui atliko svarbų vaidmenį palaikant aukštą kainų lygį, o taikomos antidempingo priemonės sumažino kainų iškraipymo Sąjungos rinkoje galimybę. Šiuo laikotarpiu pasiūlos ir paklausos pusiausvyra lėmė didesnes visų azoto trąšų, laikomų vartojimo produktais, kainas. AN taip pat yra vartojimo produktas, kurio kainai įtaką daro įvairūs veiksniai (dujų kaina, turinti didelį poveikį pasiūlai, nes dujos sudaro didžiausią sąnaudų dalį, oro sąlygos, pasėlių dydis ir grūdų atsargos), nulemiantys trąšų paklausos didėjimą arba mažėjimą.

               (83)

               Manoma, kad ypač Sąjungos rinkoje AN paklausa šiek tiek padidės, palyginti su per PTL nustatytu lygiu. Atsižvelgiant į tai, kad dėl Ukrainos eksportuotjančių gamintojų nustatytų kainų Sąjungos pramonė buvo priversta smarkiai sumažinti savo kainas, dėl galimo importo iš Ukrainos padidėjimo Sąjungos pramonė būtų priversta arba labai sumažinti savo kainas (atitinkamai dėl to sumažės jos pelnas), arba prarasti didelę rinkos dalį (atitinkamai dėl to sumažės jos pajamos), arba ir sumažinti kainas, ir prarasti rinkos dalį. Sėkmingas Sąjungos pramonės restruktūrizavimas galbūt galėtų atsverti tik dalį tokio galimo kainų smukdymo, o visam atsigavimo procesui kiltų pavojus. Todėl tikėtina, kad panaikinus priemones pablogėtų Sąjungos pramonės bendra ekonominė padėtis.

         4.   Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės

               (84)

               Išdėstyti faktai ir aplinkybės leidžia daryti išvadą, kad jeigu būtų nuspręsta nebetaikyti galiojančių priemonių, tikėtina, kad labai padidėtų nagrinėjamosios šalies eksportas dempingo kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonė būtų priversta sumažinti savo kainas. Tai greičiausiai lemtų kainų mažinimo tendenciją rinkoje, todėl tikėtinas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Tai visų pirma trukdytų finansiniam atsigavimui, kuris buvo pasiektas nagrinėjamuoju laikotarpiu, o žala vėl pasikartotų.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   Įžanga

               (85)

               Buvo nagrinėjama, ar yra įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad galiojančių antidempingo priemonių atnaujinimas Sąjungai nebūtų naudingas. Tuo tikslu pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį, remiantis visais pateiktais įrodymais, buvo svarstoma dėl priemonių atnaujinimo poveikio visoms su šiuo tyrimu susijusioms šalims ir pasekmių, jei priemonės nustotų galioti.

               (86)

               Siekiant įvertinti galimo priemonių tolesnio taikymo poveikį, pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę.

               (87)

               Reikėtų priminti, kad pirminiame tyrime laikytasi nuomonės, kad priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, ir suteikiama galimybė įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.

         2.   Sąjungos pramonės interesai

               (88)

               Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida nustačius antidempingo priemones 2001 m. Ypač 2005 m.–PTL Sąjungos pramonė labai padidino savo pelną ir sėkmingai restruktūrizavosi.

               (89)

               Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad Sąjungos pramonei ir toliau bus naudingos šiuo metu taikomos priemonės, o jos atsigavimas tęsis išlaikant ir stabilizuojant pelningumą. Jeigu priemonės nebebus taikomos, tikėtina, kad padidės nagrinėjamosios šalies importas dempingo kainomis, kuris darys žalą Sąjungos pramonei versdamas mažinti pardavimo kainas, o tai darys neigiamą poveikį jos šiuo metu teigiamai finansinei padėčiai.

         3.   Importuotojų interesai

               (90)

               Kaip minėta 14 konstatuojamoje dalyje nė vienas importuotojas nepareiškė pageidavimo būti įtrauktas į atranką ir pateikti pagrindinę informaciją, nurodytą atrankos formoje. Primenama, kad ankstesniais tyrimais nustatyta, jog priemonių taikymas neturėtų didelio poveikio, nes paprastai importuotojai prekiauja ne tik AN, bet ir dideliu mastu kitomis trąšomis. Antidempingo priemonių kitoms trąšoms panaikinimas tik patvirtina šį teiginį. Tokiomis aplinkybėmis importuojamam Rusijos ir Baltarusijos, Kroatijos, Libijos ir Ukrainos kilmės karbamidui taikomos antidempingo priemonės panaikintos atitinkamai 2007 m. rugpjūtį ir 2008 m. kovą (13). Tačiau, kadangi importuotojai nebendradarbiavo ir todėl nebuvo įtikinamų įrodymų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti kokias nors reikšmingas neigiamas pasekmes, buvo padaryta išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

               (91)

               Nėra patikimos informacijos, rodančios, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų reikšmingą neigiamą poveikį importuotojams arba prekybininkams.

         4.   Naudotojų interesai

               (92)

               AN naudotojai yra Sąjungos ūkininkai. Atliekant pirminį tyrimą padaryta išvada, kad, dėl nedidelio AN poveikio ūkininkų veiklai, mažai tikėtina, jog šių sąnaudų padidėjimas turėtų jiems reikšmingos neigiamos įtakos.

               (93)

               Atliekant šį tyrimą dvi ūkininkų asociacijos pateikė pastabas, kuriose rekomenduojama nutraukti priemonių taikymą. Pagrindinis jų teiginys rėmėsi 2003 m. bendros žemės ūkio politikos reforma, kuri apribojo rinkos intervencinių priemonių naudojimą ir nutraukė ryšį tarp Sąjungos paramos ir gamybos apimties. Šis liberalizavimo procesas privertė Sąjungos ūkininkus veikti pasaulinės rinkos sąlygomis. Tik galimybė laisvai rinktis AN tiekėjus neleistų smarkiai padidėti žemės ūkio produktų kainoms.

               (94)

               Vis dėlto, galimas galiojančių antidempingo priemonių tolesnis taikymas nesukliudys laisvai rinktis AN tiekėjus, bet užtikrins vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje ir taip sustiprins veiksmingą konkurenciją. Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad tolesnis antidempingo priemonių Ukrainai taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio nagrinėjamojo produkto naudotojams.

         5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (95)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

         H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (96)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Į pateiktas pagrįstas pastabas buvo deramai atsižvelgta.

               (97)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų toliau taikyti importuojamam Ukrainos kilmės AN nustatytas antidempingo priemones, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje. Primenama, kad šios priemonės yra specifiniai muitai.

               (98)

               Kaip nurodyta 28 konstatuojamoje dalyje, paskutinį PTL ketvirtį Ukrainos importuojamų gamtinių dujų kainos supanašėjo su Sąjungos rinkoje dominuojančiomis dujų kainomis. Todėl galimam žalingam dempingo poveikiui įtakos gali turėti gamybos sąnaudų padidėjimo, kilusio dėl išaugusių dujų kainų vidaus rinkoje (jei pasitvirtintų, kad jos ilgalaikės), poveikis eksporto kainoms. Taigi manoma, kad būtų protinga tolesnį priemonių taikymą apriboti dvejais metais.

               (99)

               Įsipareigojimai, priimti Komisijos sprendimu 2008/577/EB (14), lieka galioti,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamoms Ukrainos kilmės kietosioms trąšoms, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Šio antidempingo muito norma yra šios nustatyto dydžio sumos eurais už toną:

               Produkto aprašymas

               KN kodas

               TARIC kodas

               Muito dydis
               (eurais už toną)

               Amonio nitratas, išskyrus turintį vandeninio tirpalo pavidalą

               3102 30 90

               —

               33,25

               Amonio nitrato mišiniai su kalcio karbonatu arba kitomis neorganinėmis medžiagomis, kurios nėra trąšos, kurių sudėtyje esantis azoto kiekis sudaro daugiau kaip 28 % masės

               3102 40 90

               —

               33,25

               Amonio sulfato ir amonio nitrato dvigubosios druskos bei mišiniai – kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės

               3102 29 00

               10

               33,25

               Kalcio nitrato ir amonio nitrato dvigubosios druskos bei mišiniai – kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės

               3102 60 00

               10

               33,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės

               3102 90 00

               10

               33,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių sudėtyje nėra fosforo ir kalio

               3105 10 00

               10

               33,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra mažesnis kaip 3 % masės

               3105 10 00

               20

               32,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės

               3105 10 00

               30

               31,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės.

               3105 10 00

               40

               30,26

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5 ir (arba) kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 12 % masės

               3105 10 00

               50

               29,26

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra mažesnis kaip 3 % masės

               3105 20 10

               30

               32,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės

               3105 20 10

               40

               31,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės

               3105 20 10

               50

               30,26

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, ir kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 12 % masės

               3105 20 10

               60

               29,26

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra mažesnis kaip 3 % masės

               3105 51 00

               10

               32,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės

               3105 51 00

               20

               31,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės

               3105 51 00

               30

               30,26

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 10,40 % masės

               3105 51 00

               40

               29,79

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra mažesnis kaip 3 % masės

               3105 59 00

               10

               32,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės

               3105 59 00

               20

               31,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės

               3105 59 00

               30

               30,26

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o fosforo kiekis, išreikštas P2O5, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 10,40 % masės

               3105 59 00

               40

               29,79

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra mažesnis kaip 3 % masės

               3105 90 91

               30

               32,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 3 % masės, bet mažesnis kaip 6 % masės

               3105 90 91

               40

               31,25

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 6 % masės, bet mažesnis kaip 9 % masės

               3105 90 91

               50

               30,26

               Kietosios trąšos, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės, o kalio kiekis, išreikštas K2O, yra ne mažesnis kaip 9 % masės, bet ne didesnis kaip 12 % masės

               3105 90 91

               60

               29,26

         3.   Jeigu prieš išleidžiant prekes į laisvą apyvartą jos sugadinamos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina proporcingai paskirstoma siekiant nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (15) 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtais dydžiais, yra sumažinamas tokia procentine dalimi, kuri atitinka paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą.
   4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   1.   Nepaisant 1 straipsnio, galutinis antidempingo muitas netaikomas importuojamiems produktams, išleistiems į laisvą apyvartą pagal toliau išdėstytas šio straipsnio dalis.
   2.   Ukrainos kilmės kietųjų trąšų, kurių sudėtyje esantis amonio nitrato kiekis sudaro daugiau kaip 80 % masės ir kurių KN kodai šiuo metu yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, importuojamiems produktams, išleistiems į laisvą apyvartą, pagal sąskaitas faktūras, išduotas eksportuojančių gamintojų, kurių įsipareigojimus Komisija priėmė ir kurių pavadinimai įtraukti į Komisijos sprendime 2008/577/EB pateiktą laikas nuo laiko atnaujinamą sąrašą, 1 straipsniu nustatytas antidempingo muitas netaikomas, jeigu:

               —

               juos pagamino, gabeno ir sąskaitą pirmam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje tiesiogiai išrašė eksportuojantis gamintojas, ir

               —

               kartu su tokiais importuojamais produktais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. y. komercinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent šio reglamento priede išvardyti duomenys ir pateiktas pareiškimas, ir

               —

               deklaruoti ir muitinės įstaigoms nurodyti produktai tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje pateiktą aprašymą.

         3.   Skola muitinei nustatoma priimant deklaraciją dėl išleidimo į laisvą apyvartą:

               —

               nustačius, kad dėl 2 dalyje aprašytų importuojamų produktų nesilaikoma vienos ar daugiau toje dalyje išvardytų sąlygų, arba

               —

               tada, kada pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį Komisija atsisako priimto įsipareigojimo reglamentu ar sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai ir atitinkamos įsipareigojimo sąskaitos faktūros paskelbiamos negaliojančiomis.

         3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis galioja dvejus metus.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Liuksemburge 2010 m. birželio 14 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkė

         C. ASHTON

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

      (3)  OL L 23, 2001 1 25, p. 1.

      (4)  OL L 182, 2004 5 19, p. 28.

      (5)  OL L 183, 2004 5 20, p. 13.

      (6)  OL L 344, 2004 11 20, p. 24.

      (7)  OL L 160, 2005 6 23, p. 1.

      (8)  OL L 106, 2007 4 24, p. 1.

      (9)  OL L 185, 2008 7 12, p. 1.

      (10)  OL L 185, 2008 7 12, p. 35.

      (11)  OL C 264, 2008 10 17, p. 16.

      (12)  OL C 94, 2009 4 23, p. 15.

      (13)  OL L 198, 2007 7 31, p. 4 ir OL L 75, 2008 3 18, p. 33.

      (14)  OL L 185, 2008 7 12, p. 43.

      (15)  OL L 253, 1993 10 11, p. 40.

      PRIEDAS
      Komercinėje sąskaitoje faktūroje, pridedamoje prie bendrovės Sąjungai parduodamų produktų, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, nurodomi šie duomenys:

                  1.

                  Pavadinimas „KOMERCINĖ SĄSKAITA FAKTŪRA, PRIDEDAMA PRIE PRODUKTŲ, DĖL KURIŲ PRISIIMTAS ĮSIPAREIGOJIMAS“.

                  2.

                  Komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusios bendrovės pavadinimas.

                  3.

                  Komercinės sąskaitos faktūros numeris.

                  4.

                  Komercinės sąskaitos faktūros išrašymo data.

                  5.

                  Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodyti produktai turi būti išmuitinti Bendrijos pasienyje.

                  6.

                  Tikslus produktų aprašymas nurodant:

                              —

                              įsipareigojimo tikslais naudojamą produkto kodo numerį (KN),

                              —

                              azoto „N“ kiekį produkte (procentais),

                              —

                              bendrovės produkto kodo numerį (BPN),

                              —

                              TARIC kodą,

                              —

                              kiekį (tonomis).

                  7.

                  Tikslus pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant:

                              —

                              kainą už toną,

                              —

                              taikomas mokėjimo sąlygas,

                              —

                              taikomas pristatymo sąlygas,

                              —

                              bendrą nuolaidų ir grąžinimų sumą.

                  8.

                  Į Sąjungą prekes importuojančios bendrovės, kuriai sąskaitą, pridedamą prie produktų, dėl kurių prisiimtas įsipareigojimas, tiesiogiai išrašo bendrovė, pavadinimas.

                  9.

                  Komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusio bendrovės oficialaus asmens vardas, pavardė ir pareigos ir pasirašytas toliau pateiktas pareiškimas:
                  „Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodyti produktai, skirti tiesioginiam eksportui į Europos Sąjungą, parduodami taikant [BENDROVĖ] pasiūlyto ir Europos Komisijos sprendimu 2008/577/EB (1) priimto įsipareigojimo sąlygas. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.

         (1)  OL L 185, 2008 7 12, p. 43.“


title: 2014 m. rugsėjo 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 977/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
16.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 274/21

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 977/2014
   2014 m. rugsėjo 15 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. rugsėjo 15 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MK

                  85,5

                  TR

                  65,0

                  XS

                  82,8

                  ZZ

                  77,8

                  0707 00 05

                  TR

                  123,8

                  ZZ

                  123,8

                  0709 93 10

                  TR

                  130,4

                  ZZ

                  130,4

                  0805 50 10

                  AR

                  165,6

                  CL

                  149,6

                  IL

                  155,5

                  UY

                  149,1

                  ZA

                  171,8

                  ZZ

                  158,3

                  0806 10 10

                  BR

                  168,3

                  EG

                  160,8

                  MA

                  157,9

                  MK

                  32,3

                  TR

                  125,6

                  ZZ

                  129,0

                  0808 10 80

                  BA

                  50,7

                  BR

                  64,6

                  CL

                  85,3

                  NZ

                  123,8

                  US

                  129,5

                  ZA

                  98,0

                  ZZ

                  92,0

                  0808 30 90

                  CN

                  101,9

                  TR

                  131,1

                  ZZ

                  116,5

                  0809 30

                  TR

                  128,1

                  ZZ

                  128,1

                  0809 40 05

                  MK

                  27,1

                  ZZ

                  27,1

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2013 m. gegužės 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 468/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
22.5.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 135/8

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 468/2013
   2013 m. gegužės 21 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 21 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  15,0

                  MA

                  42,9

                  TN

                  82,9

                  TR

                  77,1

                  ZZ

                  54,5

                  0707 00 05

                  AL

                  27,7

                  MK

                  43,5

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  67,7

                  0709 93 10

                  TR

                  133,5

                  ZZ

                  133,5

                  0805 10 20

                  EG

                  49,9

                  IL

                  71,8

                  MA

                  74,7

                  TR

                  59,9

                  ZZ

                  64,1

                  0805 50 10

                  AR

                  118,0

                  EG

                  68,1

                  TR

                  115,2

                  ZA

                  116,9

                  ZZ

                  104,6

                  0808 10 80

                  AR

                  129,8

                  BR

                  88,4

                  CL

                  121,1

                  CN

                  73,7

                  MK

                  46,1

                  NZ

                  146,3

                  US

                  211,4

                  ZA

                  94,1

                  ZZ

                  113,9

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2013 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 278/2013 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

text:
23.3.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 84/13

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 278/2013
   2013 m. kovo 19 d.
   dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,
   kadangi:

               (1)

               siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

               (2)

               Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

               (3)

               laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

               (4)

               reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje;

               (5)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.
   2 straipsnis
   Valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. kovo 19 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Algirdas ŠEMETA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

      (2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

      PRIEDAS

                  Prekių aprašymas

                  Klasifikavimas
                  (KN kodas)

                  Motyvai

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Apie 33 × 10 × 10 cm dydžio dėžutė, pagaminta iš lakštinio metalo, kurio storis apie 0,2 mm.
                  Išorinė dėžutės pusė paženklinta prekės ženklo logotipu ir pavadinimu.
                  Dėžutės viduje yra lengvai išimamas plastikinis įdėklas, kurio forma specialiai pritaikyta buteliui įdėti.
                  Dėžutė skirta naudoti kaip vyno butelio pakuotė.
                  Dėžutė pateikiama be butelio.

                  7326 90 98

                  Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 7326, 7326 90 ir 7326 90 98 atitinkančiais prekių aprašymais.
                  Pagal savo charakteristikas gaminys yra metalinė dovanų dėžutė su išimamu įdėklu. 4202 pozicijai priskiriami įvairaus pobūdžio ilgalaikio naudojimo produktai (pavyzdžiui, žiūronų futliarai, muzikos instrumentų futliarai, ginklų dėklai ir panašūs daiktai), kurių forma specialiai pritaikyta arba kurių vidinė dalis pritaikyta konkretiems įrankiams su reikmenimis ar be jų dėti. Gaminys nepanašus į 4202 pozicijai priskiriamus futliarus ir dėklus (taip pat žr. SS paaiškinimų 4202 pozicijos paaiškinimus). Todėl jis nepriskirtinas 4202 pozicijai kaip dėklai ir panašūs daiktai.
                  Gaminys taip pat nepriskirtinas 7310 pozicijai kaip dėžės ar panašios talpyklos, nes jis nėra nei didesnė tara, skirta komerciniam gabenimui ir prekių įpakavimui, nei mažesnė tara, daugiausia naudojama kaip sviesto, alaus, sausainių ir pan. prekinė pakuotė. 7310 pozicijai priskiriami gaminiai, naudojami kaip prekių transportavimo ir pardavimo talpyklos, tačiau šis gaminys yra dovanų dėžutė, į kurią įdėtas butelis gražiau atrodo, o skystis laikomas pačiame butelyje (taip pat žr. SS paaiškinimų 7310 pozicijos paaiškinimus).
                  Produktas taip pat nepriskirtinas 7323 pozicijai kaip stalo, virtuvės arba kiti namų apyvokos reikmenys, nes jis neskirtas naudoti virtuvės, stalo ar kitoms namų apyvokos reikmėms, o yra ribotos paskirties metalinė dovanų dėžutė (taip pat žr. SS paaiškinimų 7323 pozicijos paaiškinimus).
                  Todėl gaminys klasifikuotinas kaip kiti gaminiai iš geležies arba plieno priskiriant KN kodą 7326 90 98.


title: 2017 m. birželio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1126, kuriuo dėl Clostridium butyricum (FERM-BP 2789) preparato leidimo turėtojo atstovo Europos Sąjungoje pavadinimo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 903/2009 ir įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 373/2011, (ES) Nr. 374/2013 ir (ES) Nr. 1108/2014 (Tekstas svarbus EEE. )

text:
24.6.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 163/13

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1126
   2017 m. birželio 23 d.
   kuriuo dėl Clostridium butyricum (FERM-BP 2789) preparato leidimo turėtojo atstovo Europos Sąjungoje pavadinimo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 903/2009 ir įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 373/2011, (ES) Nr. 374/2013 ir (ES) Nr. 1108/2014
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd.“ pateikė prašymą pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 13 straipsnio 3 dalį, siūlydama pakeisti Komisijos reglamente (EB) Nr. 903/2009 (2) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentuose (ES) Nr. 373/2011 (3), (ES) Nr. 374/2013 (4) ir (ES) Nr. 1108/2014 (5) nurodyto leidimo turėtojo atstovo Europos Sąjungoje pavadinimą;

               (2)

               pareiškėja pareiškė, kad nuo 2017 m. sausio 12 d.Clostridium butyricum (FERM BP-2789) preparatu, naudojamu kaip pašarų priedas 4b1830, rūpinsis nauja bendrovės „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd.“ atstovė – bendrovė „Huvepharma NV Belgium“. Pareiškėja pateikė atitinkamus prašymą pagrindžiančius duomenis;

               (3)

               pasiūlytas leidimo turėtojo atstovo pakeitimas yra tik administracinio pobūdžio ir nesuteikia pagrindo iš naujo vertinti atitinkamų priedų. Apie šį pareiškimą pranešta Europos maisto saugos tarnybai;

               (4)

               siekiant leisti bendrovės „Huvepharma NV Belgium“ atstovaujamai bendrovei „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd“ naudotis rinkodaros teisėmis, būtina pakeisti atitinkamų leidimų sąlygas. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 903/2009 ir įgyvendinimo reglamentai (ES) Nr. 373/2011, (ES) Nr. 374/2013 ir (ES) Nr. 1108/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

               (5)

               saugos priežasčių, dėl kurių reikėtų nedelsiant pradėti taikyti šiuo reglamentu padarytus Reglamento (EB) Nr. 903/2009 ir įgyvendinimo reglamentų (ES) Nr. 373/2011, (ES) Nr. 374/2013 ir (ES) Nr. 1108/2014 pakeitimus, nėra, todėl tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį galėtų būti sunaudotos turimos atsargos;

               (6)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 903/2009 pakeitimas
   Reglamentas (EB) Nr. 903/2009 iš dalies keičiamas taip:

               1.

               pavadinime žodžiai „leidimo turėtojas – Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kuriai atstovauja Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U“ pakeičiami žodžiais „leidimo turėtojas – bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd“, kuriai atstovauja bendrovė „Huvepharma NV Belgium““;

               2.

               Reglamento (EB) Nr. 903/2009 priedo antrame stulpelyje „Leidimo turėtojo pavadinimas“ žodžiai „Miyarisan Pharmaceutical Co.Ltd, kuriai atstovauja Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U“ pakeičiami žodžiais „Bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd“, atstovaujama bendrovės „Huvepharma NV Belgium““.

         2 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 373/2011 pakeitimas
   Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 373/2011 iš dalies keičiamas taip:

               1.

               pavadinime žodžiai „leidimo turėtojas – bendrovė Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kuriai atstovauja Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.“ pakeičiami žodžiais „leidimo turėtojas – bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd“, kuriai atstovauja bendrovė „Huvepharma NV Belgium““;

               2.

               Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 373/2011 priedo antrame stulpelyje žodžiai „Miyarisan Pharmaceutical Co.Ltd, kuriai atstovauja Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U“ pakeičiami žodžiais „Bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd“, atstovaujama bendrovės „Huvepharma NV Belgium““.

         3 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 374/2013 pakeitimas
   Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 374/2013 iš dalies keičiamas taip:

               1.

               pavadinime žodžiai „registracijos turėtoja – „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd“, kuriai atstovauja „Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.““ pakeičiami žodžiais „leidimo turėtojas – bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd“, kuriai atstovauja bendrovė „Huvepharma NV Belgium““;

               2.

               Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 374/2013 priedo antrame stulpelyje žodžiai „„Miyarisan Pharmaceutical Co.Ltd“, kuriai atstovauja „Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.““ pakeičiami žodžiais „Bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd“, atstovaujama bendrovės „Huvepharma NV Belgium““.

         4 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1108/2014 pakeitimas
   Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1108/2014 iš dalies keičiamas taip:

               1.

               pavadinime žodžiai „leidimo turėtojas – bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co.Ltd“, atstovaujama „Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.““ pakeičiami žodžiais „leidimo turėtojas – bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd“, atstovaujama bendrovės „Huvepharma NV Belgium““;

               2.

               Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1108/2014 priedo antrame stulpelyje žodžiai „„Miyarisan Pharmaceutical Co.Ltd“, atstovaujama „Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.““ pakeičiami žodžiais „Bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd“, atstovaujama bendrovės „Huvepharma NV Belgium““.

         5 straipsnis
   Pereinamojo laikotarpio priemonės
   Turimas priedo, premiksų ir kombinuotųjų pašarų, kuriuose yra šio priedo, atsargas, atitinkančias nuostatas, taikomas prieš šio reglamento įsigaliojimą, galima toliau teikti rinkai ir naudoti tol, kol jos pasibaigs.
   6 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 23 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

      (2)  2009 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 903/2009 dėl leidimo Clostridium butyricum (FERM-BP 2789) preparatą naudoti kaip mėsinių viščiukų pašarų priedą (leidimo turėtojas – Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd, kuriai atstovauja Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U) (OL L 256, 2009 9 29, p. 26).

      (3)  2011 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 373/2011 dėl leidimo preparatą Clostridium butyricum FERM-BP 2789 naudoti kaip antraeilių rūšių paukščių, išskyrus dedeklius paukščius, nujunkytų paršelių ir (nujunkytų) antraeilių rūšių kiaulių pašarų priedą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 903/2009 (leidimo turėtojas – bendrovė Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd., kuriai atstovauja Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.) (OL L 102, 2011 4 16, p. 10).

      (4)  2013 m. balandžio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 374/2013 dėl leidimo Clostridium butyricum (FERM BP-2789) preparatą naudoti kaip viščiukų, iš kurių auginamos dedeklės, pašarų priedą (registracijos turėtoja – „Miyarisan Pharmaceutical Co. Ltd.“, kuriai atstovauja „Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.“) (OL L 112, 2013 4 24, p. 13).

      (5)  2014 m. spalio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1108/2014 dėl leidimo naudoti Clostridium butyricum (FERM BP-2789) preparatą kaip mėsinių kalakutų ir veislei auginamų kalakutų pašarų priedą (leidimo turėtojas – bendrovė „Miyarisan Pharmaceutical Co.Ltd.“, atstovaujama „Miyarisan Pharmaceutical Europe S.L.U.“) (OL L 301, 2014 10 21, p. 16).


title: 2017 m. kovo 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/558, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
25.3.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 80/16

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/558
   2017 m. kovo 24 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAEuropos Sąjungos oficialiajame leidinyjeMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. kovo 24 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Generalinis direktorius

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  EG

                  145,6

                  IL

                  234,5

                  MA

                  102,7

                  SN

                  213,0

                  TR

                  109,2

                  ZZ

                  161,0

                  0707 00 05

                  TR

                  180,4

                  ZZ

                  180,4

                  0709 93 10

                  MA

                  53,9

                  TR

                  151,1

                  ZZ

                  102,5

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  45,3

                  IL

                  80,4

                  MA

                  50,0

                  TN

                  55,5

                  TR

                  73,7

                  ZA

                  92,1

                  ZZ

                  66,2

                  0805 50 10

                  AR

                  45,3

                  EG

                  72,0

                  TR

                  71,4

                  ZZ

                  62,9

                  0808 10 80

                  CL

                  122,2

                  CN

                  142,3

                  ZA

                  111,8

                  ZZ

                  125,4

                  0808 30 90

                  AR

                  117,5

                  CL

                  139,7

                  CN

                  77,7

                  TR

                  148,9

                  ZA

                  114,1

                  ZZ

                  119,6

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.