title: 2019 m. balandžio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/576, kuriuo importuojamiems Rusijos, Trinidado ir Tobago ir Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės karbamido ir amonio nitrato mišiniams nustatomas laikinasis antidempingo muitas

text:
11.4.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 100/7

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/576
         2019 m. balandžio 10 d.
         kuriuo importuojamiems Rusijos, Trinidado ir Tobago ir Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės karbamido ir amonio nitrato mišiniams nustatomas laikinasis antidempingo muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 7 straipsnį,
         pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Inicijavimas

                     (1)

                     2018 m. rugpjūčio 13 d. Europos Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsniu, inicijavo antidempingo tyrimą dėl Rusijos, Trinidado ir Tobago ir Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės karbamido ir amonio nitrato mišinių importo į Sąjungą. Pranešimas apie inicijavimą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2).

                     (2)

                     Komisija tyrimą inicijavo gavusi skundą, kurį gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 proc. visų karbamido ir amonio nitrato (toliau – KAN) mišinių Sąjungoje, vardu 2018 m. birželio 29 d. pateikė „Fertilizers Europe“ (toliau – skundo pateikėjas). Skunde pateikta pakankamai dempingo ir jo daromos materialinės žalos įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą.

               1.2.   Registracija

                     (3)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 14 straipsnio 5a dalimi Komisija nusprendė, kad importuojamas nagrinėjamasis produktas turi būti registruojamas pagal 2019 m. kovo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/455 (3) (toliau – registracijos reglamentas).

               1.3.   Suinteresuotosios šalys

                     (4)

                     Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė skundo pateikėjui, žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Rusijos Federacijos (toliau – Rusija), Trinidado ir Tobago (toliau – TT) ir Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) valdžios institucijoms, žinomiems importuotojams, vartotojų interesams atstovaujančioms asociacijoms ir kitoms žinomoms tyrimo inicijavimu suinteresuotoms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

                     (5)

                     Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

                     (6)

                     Bendradarbiaujantys Rusijos ir JAV eksportuojantys gamintojai teigė, kad skundo pateikėjai neturi teisės pareikšti reikalavimų ir kad nėra jokių pakankamų dempingo ir žalos įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą.

                     (7)

                     Komisija abu tvirtinimus atmetė. Komisija atliko patikrinimą ir patvirtino padėties analizės pastaboje, įrašytoje į suinteresuotosioms šalims skirtą susipažinti bylą, pateiktas išvadas, kad skundas buvo pateiktas gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 proc. visų Sąjungoje pagaminamų KAN, vardu. Be to, Komisija išnagrinėjo skundą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį ir padarė išvadą, kad tyrimo inicijavimo reikalavimai buvo įvykdyti, t. y. kad skundo pateikėjas pateikė pakankamai teisingus ir reikalavimus atitinkančius įrodymus. Pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 2 dalį skunde pateikiama tokia informacija apie jame nurodytus veiksnius, kuri yra pagrįstai prieinama skundo pateikėjui. Remiantis pateiktais įrodymais (jie patvirtinti pačios Komisijos atliktame vertinime), tas reikalavimas buvo įvykdytas.

               1.4.   Atranka

                     (8)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               1.4.1.   Sąjungos gamintojų atranka

                     (9)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad nusprendė sumažinti tirtinų Sąjungos gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus taikydama atranką ir laikinai atrinko Sąjungos gamintojų grupę. Atlikdama padėties vertinimo analizę prieš inicijavimą Komisija laikinai atrinko Sąjungos gamintojus remdamasi nurodyta gamyba ir pardavimo Sąjungoje apimtimi. Taip buvo laikinai atrinkti trys Sąjungos gamintojai, kuriems pagal turimą informaciją tenka apie 70 proc. Sąjungos gamybos ir pardavimo. Išsami informacija apie šią laikiną atranką buvo pateikta suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje ir Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

                     (10)

                     Netrukus po tyrimo inicijavimo vienas laikinai atrinktas gamintojas „Yara Sluiskil B.V.“ pranešė Komisijai, kad nenori bendradarbiauti. Be to, vertinant padėtį prieš tyrimo inicijavimą du Sąjungos gamintojai pateikė atsakymus po pranešimo apie inicijavimą paskelbimo. Komisija atsižvelgė į tų Sąjungos gamintojų gamybos ir pardavimo duomenis, kad atliktų galutinę atranką.

                     (11)

                     Dėl laikinos atrankos papildomas pastabas pateikė kelios suinteresuotosios šalys. Komisija išnagrinėjo tas pastabas ir 2018 m. rugsėjo 5 d. nekonfidencialios bylos pastaboje paaiškino, kodėl tos pastabos neturėjo poveikio galutinei atrankai.

                     (12)

                     Todėl pagal pagrindinio antidempingo reglamento 17 straipsnį Komisija toliau taikė atrankos metodą remdamasi panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi tiriamuoju laikotarpiu.

                     (13)

                     Atsižvelgdama į tai, kad „Yara Sluiskil B.V.“ nenorėjo bendradarbiauti, Komisija nusprendė tą bendrovę pakeisti bendrove „OCI Nitrogen“. Galutinai atrinktiems Sąjungos gamintojams AB „Achema“, „Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S.A.“ ir „OCI Nitrogen B.V.“ tenka daugiau nei 50 proc. visos panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimties. Atrinktos bendrovės yra tipinės Sąjungos pramonės bendrovės.

               1.4.2.   Importuotojų atranka

                     (14)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

                     (15)

                     Keli nesusiję importuotojai pranešė apie save kaip suinteresuotąsias šalis, nors tik trys pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Atsižvelgdama į nedidelį gautų atsakymų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nėra būtina. Visiems trims importuotojams buvo pasiūlyta užpildyti klausimyną.

               1.4.3.   Rusijos, TT ir JAV eksportuojančių gamintojų atranka

                     (16)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų žinomų Rusijos, TT ir JAV eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Rusijos Federacijos atstovybės Europos Sąjungoje, Trinidado ir Tobago atstovybės Europos Sąjungoje ir Jungtinių Amerikos Valstijų atstovybės Europos Sąjungoje nustatyti kitus eksportuojančius gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

                     (17)

                     Du Rusijos eksportuojantys gamintojai, vienas TT eksportuojantis gamintojas ir vienas JAV eksportuojantis gamintojas pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti.

                     (18)

                     Atsižvelgdama į nedidelį eksportuojančių gamintojų atsakymų skaičių, Komisija nusprendė, kad atranka nėra būtina.

                     (19)

                     Visiems žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams ir nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms buvo pranešta apie tirtinų bendrovių atrankos rezultatus 2018 m. rugpjūčio 21 d. pranešimu. Pastabų negauta.

               1.5.   Klausimyno atsakymai

                     (20)

                     Komisija išsiuntė klausimynus trims atrinktiems Sąjungos gamintojams, skundo pateikėjui, trims nesusijusiems importuotojams, kurie apie save pranešė, keturiems eksportuojantiems gamintojams nagrinėjamosiose šalyse ir visoms naudotojų asociacijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams, kurie pranešė apie save ir paprašė klausimyno.

                     (21)

                     Skunde jo pateikėjas pateikė pakankamai įrodymų, kad Rusijoje yra žaliavų rinkos iškraipymų, susijusių su nagrinėjamuoju produktu. Todėl, kaip paskelbta pranešime apie inicijavimą, atliekant tyrimą nagrinėjami tie žaliavų rinkos iškraipymai, kad būtų galima nustatyti, ar Rusijai reikia taikyti pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalies ir 7 straipsnio 2b dalies nuostatas. Dėl šios priežasties Komisija Rusijos Vyriausybei (toliau – RV) išsiuntė papildomą klausimyną.

                     (22)

                     Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai, „Fertilizers Europe“, trys nesusiję importuotojai, keturi nagrinėjamųjų šalių eksportuojantys gamintojai ir septyniolika įvairių ekonominės veiklos vykdytojų, įskaitant atstovaujančius naudotojų interesams.

                     (23)

                     Klausimyno atsakymus pateikė ir RV. Tačiau RV atsakymai buvo labai neišsamūs ir juose nebuvo pagrindinės informacijos, kuri buvo būtina Komisijai, kad ši išnagrinėtų įtarimus dėl žaliavų rinkos iškraipymų Rusijoje ir įvertintų, ar už dempingo skirtumą mažesnis muitas būtų pakankamas žalai pašalinti. RV neatsakė į Komisijos prašymą atlikti klausimyno atsakymuose pateiktų duomenų patikrinimą vietoje.

                     (24)

                     2018 m. spalio 22 d. ir gruodžio 19 d. pranešimais Komisija informavo RV apie klausimyno atsakymų trūkumus ir apie tai, kad nebuvo gauta atsakymo į Komisijos prašymą patikrinti pateiktus duomenis. Komisija pažymėjo, kad negavusi reikiamos informacijos ji darys išvadas dėl žaliavų rinkos iškraipymų Rusijoje remdamasi turimais faktais. RV nepateikė reikiamos informacijos pagal tuos pranešimus.

               1.6.   Tikrinamieji vizitai

                     (25)

                     Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą siekiant padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, su nagrinėjamuoju produktu susijusių žaliavų rinkos iškraipymų Rusijoje, jų daromos žalos ir Sąjungos interesų. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

                                 (a)

                                 Sąjungos gamintojai ir jų asociacijos:

                                             —

                                             AB „Achema“, Jonava, Lietuva

                                             —

                                             „Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S. A.“, Pulavai, Lenkija

                                             —

                                             „OCI Nitrogen BV“, Gelenas, Nyderlandai

                                             —

                                             „Fertilizers Europe“, Briuselis, Belgija

                                 (b)

                                 Nesusiję importuotojai:

                                             —

                                             „UnionInvivo“, Paryžius, Prancūzija

                                             —

                                             „Interore“, Vavras, Belgija

                                 (c)

                                 Eksportuojantys gamintojai

                                             Rusijos eksportuojantys gamintojai:

                                                         „Acron Group“:

                                                                     —

                                                                     „PJSC Acron“ (toliau – „Acron“), Didysis Naugardas, Rusija (gamintojas)

                                                                     —

                                                                     „Agronova Belgorod“ (toliau – „Agronova“), Maskva, Rusija (vidaus prekiautojas)

                                                         „Eurochem Group“:

                                                                     —

                                                                     „Novomoskovsky Azot JSC“, Novomoskovskas, Rusija (gamintojas)

                                                                     —

                                                                     „Nevinnomyssky Azot JSC“, Nevinomyskas, Rusija (gamintojas)

                                                                     —

                                                                     „Eurochem Trading Russia“, Maskva, Rusija (vidaus prekiautojas)

                                             TT eksportuojantis gamintojas:

                                                         —

                                                         „Methanol Holdings (Trinidad) Limited“ (toliau – MTHL), Point Lisas, TT

                                             JAV eksportuojantis gamintojas:

                                                         —

                                                         „CF Industries Holdings, Inc.“ (toliau – CFI), Dirfildas, Ilinojus, JAV

                                 (d)

                                 Susiję importuotojai:

                                             —

                                             „Acron France SAS“ (toliau – „Acron SAS“), Paryžius, Prancūzija (su „Acron Group“ susijęs importuotojas)

                                             —

                                             „EuroChem Agro GmbH“, Manheimas, Vokietija (su „EuroChem Group“ susijęs importuotojas)

                                             —

                                             „EuroChem Agro France SAS“, Paryžius, Prancūzija (su „EuroChem Group“ susijęs importuotojas)

                                             —

                                             „Helm AG“ (toliau – HAG), Hamburgas, Vokietija (su MHTL susijęs importuotojas)

                                             —

                                             „Helm Engrais France“ (toliau – HEF), Paryžius, Prancūzija (su MHTL susijęs importuotojas)

                                 (e)

                                 Susiję eksportuotojai:

                                             —

                                             „Acron Switzerland AG“ (toliau – „Acron AG“), Baras, Šveicarija (su „Acron Group“ susijęs eksportuotojas)

                                             —

                                             „EuroChem Trading GmbH“, Cugas, Šveicarija (su „EuroChem Group“ susijęs eksportuotojas).

               1.7.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (26)

                     Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2017 m. liepos 1 d. – 2018 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2015 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Nagrinėjamasis produktas

                     (27)

                     Nagrinėjamasis produktas – Rusijos, TT ir JAV kilmės vandeninio arba amoniakinio tirpalo pavidalo karbamido ir amonio nitrato mišiniai, kurių KN kodas šiuo metu yra 3102 80 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas arba KAN).

                     (28)

                     KAN yra skystos azoto trąšos.

                     (29)

                     Svarbiausias nagrinėjamojo produkto ypatumas – azoto kiekis. Jis gali būti 28–32 proc. KAN. Toks svyravimas paprastai išgaunamas į tirpalą įpilant daugiau ar mažiau vandens. Daugiausia importuotų tirpalų azoto yra 32 proc. KAN, kurių azoto kiekis yra 32 proc., yra labiau koncentruoti nei KAN, kurių azoto kiekis neviršija 30 proc., tad jų transportavimo sąnaudos yra mažesnės. Tačiau, nepriklausomai nuo azoto kiekio, laikoma, kad visi karbamido ir amonio nitrato tirpalai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis, todėl yra vienas produktas.

               2.2.   Panašus produktas

                     (30)

                     KAN yra tikrasis vartojimo produktas, kurio kokybė ir pagrindinės fizinės savybės yra vienodos nepriklausomai nuo kilmės šalies. Sąjungos gamintojų siūlomo KAN azoto kiekis yra 28–32 proc.

                     (31)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad tokias pačias pagrindines fizines ir chemines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai:

                                 —

                                 nagrinėjamasis produktas;

                                 —

                                 nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir

                                 —

                                 Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

                     (32)

                     Todėl Komisija šiame etape nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

               2.3.   Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

                     (33)

                     Vienas Sąjungos gamintojas pabrėžė, kad pridėjus prie KAN kitų medžiagų (toliau – priedai; visų pirma, amonio sulfato ir galbūt taip pat kitų medžiagų) gaunamas mišinys vis tiek yra KAN ir jam priskiriamas KN kodas 3102 80 00. Atlikus tyrimą nustatyta, kad įprasta pridėti mažus priedų kiekius ir kad rinkoje gaunamas produktas vis tiek laikomas KAN.

                     (34)

                     Todėl Komisija šiame etape nusprendė patikslinti, kad į tiriamojo produkto apibrėžtąją sritį įtraukiami vandeninio arba amoniakinio tirpalo pavidalo karbamido ir amonio nitrato mišiniai, kuriuose gali būti priedų, nebent tie priedai yra tokie ir jų yra tiek, kad mišiniui reikia priskirti kitą KN kodą.

               3.   DEMPINGAS

         3.1.   Rusija

         3.1.1.   Eksportuojantys gamintojai

                     (35)

                     Remiantis tyrimo išvadomis, Rusijoje buvo trys bendrovių grupės, kurios TL gamino KAN: „Acron Group“, „Eurochem Group“ ir „Kuibyshev Azot“. Iš jų dvi pirmosios grupės tiriamuoju laikotarpiu eksportavo KAN į Sąjungą. Atliekant tyrimą bendradarbiavo abi grupės.

                     (36)

                     „Acron Group“ atveju, Rusijoje veiklą vykdančioje grupėje buvo vienas KAN gamintojas. Panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vyko tiesiogiai nesusijusiems pirkėjams ir taip pat netiesiogiai per vieną susijusį vidaus prekiautoją. Pardavimas eksportui į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba netiesiogiai per susijusį eksportuotoją Šveicarijoje, arba per susijusį importuotoją Prancūzijoje.

                     (37)

                     „Eurochem Group“ atveju, Rusijoje veiklą vykdančioje grupėje buvo du KAN gamintojai. Visas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vyko per vieną iš dviejų susijusių vidaus prekiautojų. Pardavimas eksportui į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdomas tik per susijusį eksportuotoją Šveicarijoje, o vėliau per susijusį importuotoją Vokietijoje. Susijęs importuotojas Vokietijoje toliau vykdė pardavimą tiesiogiai nesusijusiems pirkėjams arba per vieną iš trijų susijusių prekiautojų Bulgarijoje, Prancūzijoje ir Ispanijoje. Pastaroji bendrovė vis dar vykdė dalį savo pardavimo veiklos per kitą susijusį prekiautoją, taip pat įsisteigusį Ispanijoje.

               3.1.2.   Normalioji vertė

                     (38)

                     Apskaičiuodama normaliąją vertę Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Atlikus tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu „Acron“ gamino, pardavė vidaus rinkoje ir eksportavo į Sąjungą tik KAN, kurių azoto kiekis yra 32 proc. Pardavimas vidaus rinkoje laikomas tipišku, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 proc. visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu apimties.

                     (39)

                     Tuo remiantis nustatyta, kad bendrovės „Acron“ vykdomas panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas.

                     (40)

                     Kadangi vidaus rinkoje nebuvo parduodami tipiški panašaus produkto kiekiai, Komisija bendrovės „Acron“ normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

                     (41)

                     Taigi normalioji vertė buvo apskaičiuota prie bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu pridėjus:

                                 (a)

                                 vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias atrinktas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas patyrė tiriamuoju laikotarpiu įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą, ir

                                 (b)

                                 vidutinį svertinį pelną, kurį bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas uždirbo tiriamuoju laikotarpiu įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą.

                     (42)

                     Normaliajai vertei apskaičiuoti naudotos gamybos sąnaudos buvo pakoreguotos, kaip paaiškinta 52–55, 59 ir 60 konstatuojamosiose dalyse.

                     (43)

                     „Eurochem“ atveju, remiantis 38 konstatuojamojoje dalyje aprašytu tipiškumo kriterijumi, buvo nustatyta, kad panašus produktas buvo parduodamas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais. Atlikus tyrimą nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendrovė „Eurochem“ gamino, pardavė vidaus rinkoje ir eksportavo į Sąjungą tik vienos rūšies produktą – KAN, kurių azoto kiekis yra 32 proc. Todėl Komisija neturėjo nagrinėti, ar vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pat, kaip tam tikros rūšies produktas, parduotas eksportui į Sąjungą, arba į jį panašus, kiekis buvo tipiškas.

                     (44)

                     Vėliau Komisija nustatė pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

                     (45)

                     Normalioji vertė grindžiama faktine vienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas pelningas, jeigu:

                                 (a)

                                 tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudaro daugiau nei 80 proc. visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

                                 (b)

                                 tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

                     (46)

                     Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina.

                     (47)

                     Normalioji vertė yra kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, faktinė vidaus rinkos kaina, jeigu:

                                 (a)

                                 tos rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau nei 80 proc. visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

                                 (b)

                                 tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė nei vieneto gamybos sąnaudos.

                     (48)

                     Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad pelningo pardavimo dalis sudarė mažiau nei 15 proc. viso pardavimo vidaus rinkoje ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

                     (49)

                     Gamybos sąnaudos, sudarančios pagaminimo sąnaudų dalį, naudojamą nagrinėjant įprastas prekybos sąlygas, kaip aprašyta 45–48 konstatuojamosiose dalyse, buvo pakoreguotos, kaip paaiškinta 52–55, 59 ir 60 konstatuojamosiose dalyse.

                     (50)

                     Bendrovė „Eurochem“ tvirtino, kad apskaičiuojant grynąją pardavimo vidaus rinkoje kainą vidaus susijusio prekiautojo PBA išlaidoms ir dviejų tos pačios grupės gamintojų PBA išlaidų daliai turėtų būti taikomas papildomas koregavimas. Ji teigė, kad tos išlaidos susidarė dėl skirtingo prekybos vidaus rinkoje lygio, palyginti su pardavimu eksportui, t. y. dėl to, kad per jos susijusius prekiautojus didžioji dalis produktų vidaus rinkoje parduodama tiesiogiai ūkininkams.

                     (51)

                     Tačiau toks koregavimas tinkamai neatspindėtų grynosios pardavimo vidaus rinkoje kainos, kai paprastai susijusių vidaus prekiautojų ir gamintojų PBA išlaidos nėra atskaitomos, kad būtų tinkamai atspindėta vidaus rinkoje įprastomis rinkos sąlygomis sumokėta arba mokėtina kaina. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

                     (52)

                     Gamtinės dujos yra pagrindinė žaliava KAN gamybos procese ir jų kaina sudaro daugiau nei 50 proc. (4) visų gamybos sąnaudų. Atsižvelgdama į skundo pateikėjo teiginį ir ankstesnių tyrimų išvadas dėl Rusijos kilmės trąšų, Komisija nagrinėjo, ar su nagrinėjamojo produkto gamyba susijusios gamtinių dujų sąnaudos buvo tinkamai įtrauktos į Rusijos eksportuojančių gamintojų apskaitą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį.

                     (53)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad gamtinių dujų kainas Rusijoje reguliuoja valstybė priimdama federalinius teisės aktus ir jos yra grindžiamos politikos tikslais. Gamtinių dujų kainos Rusijoje neatitinka įprastų rinkos sąlygų. Įprastomis rinkos sąlygomis kainos dažniausiai nustatomos atsižvelgiant į gamybos sąnaudas ir pelno lūkesčius. Rusijoje, priešingai, valstybės nustatytos kainos tiesiogiai taikomos bendrovei „Gazprom“, Rusijos valstybiniam dujų tiekėjui. „Gazprom“ yra didžiausia dujų tiekėja šalyje, kurios rinkos dalis didesnė nei 50 proc., todėl ji nustato kainas. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad ji nustato kainas, o visi kiti dujų tiekėjai parduoda dujas panašiomis mažomis kainomis. Be to, bendrovei „Gazprom“ priklauso vamzdynai, kuriais transportuojamos visos dujos, įskaitant nepriklausomų gamintojų dujas, taikant tarifus, kurie taip pat reguliuojami.

                     (54)

                     Kalbant apie su dujomis susijusį koregavimą, RV ir du bendradarbiaujantys Rusijos eksportuojantys gamintojai pateikė pastabą, kad:

                                 (a)

                                 gamtinių dujų kainos Rusijoje neiškraipomos, nes atitinka įprastas rinkos sąlygas, kai kainos iš esmės nustatomos atsižvelgiant į gamybos sąnaudas ir pelno lūkesčius; būtent reguliuojama kaina apima visas bendrovės „Gazprom“ sąnaudas;

                                 (b)

                                 net jeigu būtų nustatyta, kad reguliuojama „Gazprom“ gamtinių dujų kaina vidaus rinkoje yra iškraipoma, su dujomis susijusį koregavimą reikėtų taikyti tik dujų kainai, neįtraukiant transportavimo išlaidų;

                                 (c)

                                 gamtinėms dujoms, perkamoms iš nuo bendrovės „Gazprom“ nepriklausomų vidaus tiekėjų, nereikėtų taikyti jokio koregavimo ir

                                 (d)

                                 Vaidhauze mokama kaina nėra tinkamas gamtinių dujų rinkos kainos rodiklis.

                     (55)

                     Atsižvelgdama į tas pastabas Komisija padarė preliminarią išvadą, kad:

                                 (a)

                                 tyrimo išvadomis nebuvo patvirtintas teiginys, kad reguliuojama kaina vidaus rinkoje apima visas bendrovės „Gazprom“ sąnaudas. Nors remiantis audituotomis finansinėmis ataskaitomis „Gazprom“ yra pelninga bendrovė, pelną lemia bendrovės vykdomas dujų pardavimas eksportui, nes eksporto kainos yra daug didesnės nei vidaus rinkos kainos. Be to, apskaičiuojant reguliuojamos vidaus rinkos kainos dydį (5) atsižvelgiama į prognozuojamą pelną tiekiant dujas eksportui, kaip į vieną iš veiksnių. Todėl galima daryti prielaidą, kad jei bendrovė „Gazprom“ parduotų dujas tik vidaus rinkoje, ji nebūtų pelninga. Šiuo klausimu Komisija pažymėjo, kad dėl RV nebendradarbiavimo ji negalėjo išsamiai ištirti reguliuojamos bendrovės „Gazprom“ dujų kainos vidaus rinkoje apskaičiavimo tiriamuoju laikotarpiu. Todėl Komisija padarė išvadą, kad RV intervencija dujų rinkoje daro poveikį „Gazprom“ nurodytų sąnaudų išlaidų patikimumui. Iš tiesų, jeigu tos intervencijos nebūtų, bendrovė „Gazprom“ vykdytų veiklą vadovaudamasi įprastais komerciniais sumetimais, grindžiamais sąnaudų padengimu ir pelnu, taip pat kai prekiaujama vidaus rinkoje. Komisijai nebuvo pateikta jokių įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai ir jų tiekėjai, kuriems nurodoma taikyti reguliuojamą vidaus rinkos kainą, būtų laisvai derėjęsi dėl gamtinių dujų kainų;

                                 (b)

                                 remiantis iš bendradarbiaujančių Rusijos eksportuojančių gamintojų gauta informacija (6), Rusijos valstybė taip pat reguliuoja transportavimo tarifus (įskaitant nepriklausomų bendrovių tarifus), jeigu naudojami bendrovei „Gazprom“ priklausantys dujotiekiai (7). Rusijos valstybė taip pat reguliuoja pagalbinių logistikos paslaugų kainas ir tiekimo ir paslaugų mokesčius;

                                 (c)

                                 kaip paaiškinta 53 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į dominuojančią bendrovės „Gazprom“ padėtį Rusijos dujų rinkoje, nepriklausomi dujų tiekėjai laikosi reguliuojamos kainos ir parduoda dujas panašia maža kaina. Tai patvirtina ir didžiausio privataus gamtinių dujų tiekėjo Rusijoje „Novatek“ audituotos finansinės ataskaitos (8);

                                 (d)

                                 atliekant ankstesnius tyrimus, kai buvo pritaikytas su dujomis susijęs koregavimas, buvo nustatyta, kad Vaidhauze mokama kaina yra tinkamas lyginamasis rodiklis (9). Be to, tiriamuoju laikotarpiu Vaidhauze mokamos kainos lygis buvo panašus į kitas svarbias Europoje skelbiamas kainas (Jungtinės Karalystės „Heren“ NBP indeksas, Nyderlandų TTF DA „Heren“ indeksas) (10). Galiausiai Komisija nusprendė, kad JAV kaina (JAV „Henry Hub“ indeksas), kurią Rusijos suinteresuotosios šalys pasiūlė kaip alternatyvų lyginamąjį rodiklį, nebūtų tinkama atsižvelgiant į tai, kad tai kitas geografinis regionas, kuriame naudojami kiti gamtinių dujų šaltiniai (kaip antai skalūnų dujos) ir JAV galimybės eksportuoti dujinės būsenos gamtines dujas (suslėgtąsias gamtines dujas arba SGD) yra ribotos.

                     (56)

                     Galiausiai RV ir bendradarbiaujantys Rusijos eksportuojantys gamintojai rėmėsi neseniai priimtu PPO kolegijos sprendimu byloje dėl Rusijos ir Ukrainos ginčo „DS493. Ukraina. Antidempingo priemonės dėl amonio nitrato“, kuriuo buvo atmestas Ukrainos pritaikytas su dujomis susijęs koregavimas.

                     (57)

                     Reikėtų pažymėti, kad PPO kolegijos ataskaita byloje DS493 susijusi su Rusijos ir Ukrainos ginču Rusijai ginčijant Ukrainos sprendimus. Sąjunga nebuvo tos bylos šalis. Kaip toje byloje pažymėjo kolegija, klausimas, ar eksportuotojų ar gamintojų apskaitoje tinkamai apskaitomos su nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimu susijusios sąnaudos, yra „klausimas, į kurį reikia atsakyti kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į tyrimą atliekančios institucijos turimus įrodymus ir jos priimamą sprendimą“ (11). Nors tai jau savaime rodo, jog kolegijos ataskaita šiam tyrimui nėra svarbi, Komisija vis dėlto pažymi, kad dėl kolegijos ataskaitos vyksta apeliacinis procesas. Todėl Komisija atmeta su kolegijos ataskaita susijusią pastabą.

                     (58)

                     Dėl visų šių priežasčių Komisija atmetė tuos teiginius ir nusprendė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį su dujomis susijęs koregavimas yra pagrįstas, kaip patvirtino Teisingumo Teismas (12).

                     (59)

                     Atsižvelgdama į tas išvadas Komisija, kaip ir ankstesniuose tyrimuose dėl Rusijos kilmės trąšų, pakoregavo Rusijos gamtinių dujų sąnaudas pakeisdama iškraipytą Rusijos vidaus rinkos kainą neiškraipyta tarptautine lyginamąja kaina (toliau – su dujomis susijęs koregavimas). Kaip lyginamąją kainą Komisija naudojo vadinamąją Vaidhauze mokamą kainą, kuri yra eksportuojamų Rusijos dujų kaina Vokietijos ir Čekijos pasienyje. Kaina buvo atitinkamai pakoreguota orientuojantis į Rusijos gamintojų kainą EXW sąlygomis.

                     (60)

                     KAN gamyboje nuosekliai naudojamos keturios tarpinės medžiagos (t. y. amoniakas, azoto rūgštis, amonio nitrato tirpalas ir karbamidas). Gamtinės dujos yra naudojamos amoniakui gaminti. Pakoregavusi gamtinių dujų sąnaudas kaip amoniako gamybos sąnaudų dalį Komisija pakeitė pakoreguotas amoniako gamybos sąnaudas, sudarančias antrojo tarpinio produkto, azoto rūgšties, kurios žaliava yra amoniakas, gamybos sąnaudų dalį. Toks vadinamasis „kaskadinis efektas“ pasireiškė ir toliau, tad su dujomis susijusį koregavimą buvo galima toliau pritaikyti amonio nitrato tirpalui, vėliau – karbamidui ir galiausiai – KAN.

                     (61)

                     Dėl didelio bendrovės „Acron“ pardavimo vidaus rinkoje pelningumo su dujomis susijęs koregavimas neturėjo poveikio apskaičiuotai bendrovės „Acron“ normaliajai vertei. Atlikus su dujomis susijusį koregavimą visi bendrovės „Acron“ sandoriai vidaus rinkoje vis tiek buvo pelningi. Taigi apskaičiuojant bendrovės „Acron“ normaliąją vertę, kaip aprašyta 41 konstatuojamojoje dalyje, padidėjusios gamybos sąnaudos buvo kompensuotos lygiai tiek pat mažesniu pelnu, gautu sudarant pelningus pardavimo sandorius vidaus rinkoje.

               3.1.3.   Eksporto kaina

                     (62)

                     Kaip paaiškinta 36 ir 37 konstatuojamosiose dalyse, bendradarbiaujantys Rusijos eksportuojantys gamintojai eksportavo produktus į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves, veikiančias kaip importuotojai, eksportuotojai arba prekiautojai.

                     (63)

                     Jeigu eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą eksportuoja tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

                     (64)

                     Jeigu eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per susijusias bendroves importuotojas, eksporto kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas sąnaudas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas ir skiedimo išlaidas; taip pat atsižvelgiant į pagrįstą pelną.

                     (65)

                     Kalbant apie su šiuo atveju susijusias skiedimo išlaidas, Rusijos eksportuojantys gamintojai tiriamuoju laikotarpiu eksportavo tik KAN, kurių azoto kiekis yra 32 proc. Tačiau susiję importuotojai nepriklausomiems pirkėjams pardavė KAN, kurių azoto kiekis yra 32 proc. arba mažiau. Todėl, jei nagrinėjamasis produktas buvo atskiestas vandeniu, kad būtų pasiektas mažesnis azoto kiekis, 64 konstatuojamojoje dalyje nurodytas koregavimas taip pat buvo taikomas susijusio importuotojo patirtoms papildomoms skiedimo išlaidoms.

               3.1.4.   Palyginimas

                     (66)

                     Komisija palygino bendradarbiaujančių Rusijos eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą EXW sąlygomis.

                     (67)

                     Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koregavimas buvo taikomas atsižvelgiant į importo ir netiesioginius mokesčius, nuolaidas, lengvatas ir kiekių skirtumus, transportavimo, draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomas išlaidas, kredito išlaidas ir susijusių eksportuotojų PBA išlaidas, įskaitant pelno dydį.

               3.1.5.   Dempingo skirtumai

                     (68)

                     Vertindama Rusijos eksportuojančius gamintojus Komisija panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę palygino su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

                     (69)

                     Tuo remiantis procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji vidutiniai svertiniai dempingo skirtumai yra tokie: 31,9 proc. – „Acron“ atveju ir 34,0 proc. – „Eurochem“.

                     (70)

                     CIF kaina, naudojama apskaičiuojant dempingo skirtumus, buvo nustatoma kiekvienam sandoriui (susijusių importuotojų perpardavimo atveju remiantis sandorių kainomis) prie sienos, prie kurios vyko muitinis įforminimas ir kuri galbūt buvo ne ta pati siena, per kurią prekės fiziškai patekdavo į Sąjungą.

                     (71)

                     Visiems kitiems potencialiems Rusijos eksportuojantiems gamintojams Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė Rusijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos nagrinėjamosios šalies eksporto į Sąjungą apimties (remiantis Eurostato importo statistiniais duomenimis) dalimi.

                     (72)

                     Bendradarbiaujančių Rusijos eksportuojančių gamintojų eksportuojamas kiekis tiriamuoju laikotarpiu sudarė 100 proc. viso iš Rusijos į Sąjungą eksportuojamo kiekio. Tuo remdamasi Komisija nusprendė nustatyti dempingo skirtumą kitiems nagrinėjamosios šalies eksportuotojams pagal didžiausią dempingo skirtumą turinčios bendradarbiaujančios bendrovės, t. y. „Eurochem Group“, lygį.

                     (73)

                     Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:

                                 Bendrovė

                                 Laikinasis dempingo skirtumas

                                 „Acron Group“

                                 31,9 %

                                 „Eurochem Group“

                                 34,0 %

                                 Visos kitos bendrovės

                                 34,0 %

               3.2.   Trinidadas ir Tobagas

         3.2.1.   Normalioji vertė

                     (74)

                     Paaiškėjo, kad MHTL, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, tiriamuoju laikotarpiu buvo vienintelis nagrinėjamojo produkto gamintojas TT.

                     (75)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar visa MHTL pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška.

                     (76)

                     Kadangi vidaus rinkoje panašus produktas nebuvo parduodamas, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį ir 6 dalies b punktą.

                     (77)

                     Normalioji vertė apskaičiuota prie bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu pridėjus:

                                 (a)

                                 faktines su tos pačios bendrosios kategorijos produktų gamyba ir pardavimu susijusių PBA išlaidų sumas, kurios susidaro įprastomis prekybos sąlygomis ir kurias MHTL patiria TT vidaus rinkoje;

                                 (b)

                                 faktinę su tos pačios bendrosios kategorijos produktų gamyba ir pardavimu susijusio pelno sumą, kuri susidaro įprastomis prekybos sąlygomis ir kurią MHTL gauna TT vidaus rinkoje.

                     (78)

                     Po patikrinimo pateiktame 2018 m. gruodžio 12 d. rašte MHTL pažymėjo, kad Komisija turėjo vadovautis su tos pačios bendrosios kategorijos produktų gamyba ir pardavimu susijusių PBA išlaidų suma, kuri susidarė įprastomis prekybos sąlygomis ir kurią bendrovė patyrė TT vidaus rinkoje. Kadangi MHTL pateikė tinkamą pagrindimą, kad toks požiūris atitiktų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis, Komisija priėmė tą teiginį.

                     (79)

                     Pagal 2 straipsnio 3 dalį ir 6 dalies b punktą Komisija taip pat naudojo MHTL gautą pelną įprastomis prekybos sąlygomis parduodant tos pačios kategorijos produktus, kaip paminėta 78 konstatuojamojoje dalyje.

               3.2.2.   Eksporto kaina

                     (80)

                     MHTL vykdė eksportą į Sąjungą tik per susijusias bendroves, kurios tiriamuoju laikotarpiu veikė kaip importuotojos. Visas pardavimas į Sąjungą vyko per susijusį importuotoją Vokietijoje. Tas susijęs importuotojas pardavė nagrinėjamąjį produktą nepriklausomiems pirkėjams Vokietijoje arba susijusioms bendrovėms Prancūzijoje ir Ispanijoje, kurios savo ruožtu pardavė nagrinėjamąjį produktą nepriklausomiems pirkėjams savo atitinkamose nacionalinėse rinkose.

                     (81)

                     Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo pakoreguota atsižvelgiant į visas sąnaudas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas ir skiedimo ir maišymo išlaidas, taip pat atsižvelgiant į pagrįstą pelną.

                     (82)

                     Kalbant apie konkrečiai su šiuo atveju susijusias skiedimo ir maišymo išlaidas, tiriamuoju laikotarpiu MHTL eksportavo tik KAN, kurių azoto kiekis yra 32 proc. Tačiau susiję importuotojai nepriklausomiems pirkėjams pardavė KAN, kurių azoto kiekis yra 32 proc. arba mažesnis. Todėl, jeigu nagrinėjamasis produktas buvo atskiestas vandeniu arba sumaišytas su siera, kad būtų pasiektas mažesnis azoto kiekis, 81 konstatuojamojoje dalyje nurodytas koregavimas taip pat buvo taikomas susijusio importuotojo patirtoms papildomoms skiedimo ir maišymo išlaidoms.

               3.2.3.   Palyginimas

                     (83)

                     Komisija palygino MHTL normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

                     (84)

                     Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koregavimas buvo pritaikytas atsižvelgiant į nuolaidas, lengvatas ir kiekių skirtumus, transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomas išlaidas, taip pat į kredito išlaidas.

               3.2.4.   Dempingo skirtumas

                     (85)

                     Vertindama MHTL Komisija palygino panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

                     (86)

                     Tuo remiantis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis vidutinis svertinis dempingo skirtumas sudaro 55,9 proc.

                     (87)

                     Visiems kitiems TT eksportuojantiems gamintojams, jeigu tokių būtų, be MHTL, Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos TT eksporto į Sąjungą apimties (remiantis Eurostato importo statistiniais duomenimis) dalimi.

                     (88)

                     Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, t. y. MHTL, eksportas sudarė 100 proc. viso eksporto iš TT į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu. Tuo remdamasi Komisija nusprendė nustatyti dempingo skirtumą kitiems nagrinėjamosios šalies eksportuotojams pagal MHTL lygį.

                     (89)

                     Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:

                                 Bendrovė

                                 Laikinasis dempingo skirtumas

                                 „Methanol Holdings (Trinidad) Limited“

                                 55,9 %

                                 Visos kitos bendrovės

                                 55,9 %

               3.3.   Jungtinės Amerikos Valstijos

         3.3.1.   Normalioji vertė

                     (90)

                     Skunde jo pateikėjas pateikė informaciją, kad JAV yra bent du KAN gamintojai. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad yra daugiau nagrinėjamojo produkto gamintojų nei vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas CFI. Tačiau taip pat paaiškėjo, kad tiriamuoju laikotarpiu tik CFI eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą.

                     (91)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar visa CFI pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 proc. visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad bendra CFI panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje yra tipiška.

                     (92)

                     Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu CFI eksportavo į Sąjungą tik vienos rūšies KAN produktą, t. y. KAN, kurių azoto kiekis yra 32 proc. Paskui Komisija nustatė vidaus rinkoje CFI parduotų produktų, kurie yra tokie patys, kaip eksportui į Sąjungą parduoti produktai, arba į juos panašūs, rūšis.

                     (93)

                     Tuomet Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, vidaus rinkoje CFI parduoto nagrinėjamosios rūšies produkto, kuris yra toks pat, kaip tam tikros rūšies produktas, parduotas eksportui į Sąjungą, arba į jį panašus, pardavimo apimtis buvo tipiška. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei tiriamuoju laikotarpiu visa tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 proc. visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu vidaus rinkoje parduoto nagrinėjamosios rūšies produkto, kuris yra toks pat, kaip tam tikros rūšies produktas, parduotas eksportui į Sąjungą, arba į jį panašus, pardavimo apimtis buvo tipiška.

                     (94)

                     Vėliau Komisija nustatė nagrinėjamosios rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar, apskaičiuojant normaliąją vertę, remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

                     (95)

                     Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar tas pardavimas buvo pelningas, jeigu:

                                 (a)

                                 tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudaro daugiau kaip 80 proc. visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

                                 (b)

                                 tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

                     (96)

                     Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina.

                     (97)

                     Normalioji vertė yra kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu, faktinė vidaus rinkos kaina, jeigu:

                                 (a)

                                 tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 proc. visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

                                 (b)

                                 tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė nei vieneto gamybos sąnaudos.

                     (98)

                     Iš pardavimo vidaus rinkoje analizės matyti, kad 60–80 proc. (13) visas vidaus rinkoje parduoto nagrinėjamosios rūšies produkto, kuris yra toks pat, kaip tam tikros rūšies produktas, parduotas eksportui į Sąjungą, arba į jį panašus, pardavimas buvo pelningas ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė nei gamybos sąnaudos. Todėl normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis.

               3.3.2.   Eksporto kaina

                     (99)

                     CFI vykdė eksportą į Sąjungą tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams.

                     (100)

                     Tokiu atveju pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo kaina, faktiškai sumokėta arba mokėtina už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą.

               3.3.3.   Palyginimas

                     (101)

                     Komisija palygino CFI normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

                     (102)

                     Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koregavimas buvo taikomas atsižvelgiant į importo ir netiesioginius mokesčius, nuolaidas, lengvatas ir kiekių skirtumus, transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomas išlaidas, taip pat į kredito išlaidas.

               3.3.4.   Dempingo skirtumas

                     (103)

                     CFI atveju atitinkamos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

                     (104)

                     Tuo remiantis procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinasis vidutinis svertinis dempingo skirtumas sudaro 37,3 proc.

                     (105)

                     Visiems kitiems JAV eksportuojantiems gamintojams, jeigu tokių būtų, be nustatyto vienintelio eksportuojančio gamintojo, bendradarbiaujančio atliekant tyrimą (CFI), Komisija dempingo skirtumą nustatė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais. Šiuo tikslu Komisija nustatė eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo lygį. Bendradarbiavimo lygis – bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto į Sąjungą apimtis, išreikšta visos JAV eksporto į Sąjungą apimties (remiantis Eurostato importo statistiniais duomenimis) dalimi.

                     (106)

                     Šiuo atveju bendradarbiavimo lygis yra aukštas, nes CFI eksportas sudarė 100 proc. viso eksporto iš JAV į Sąjungą tiriamuoju laikotarpiu. Tuo remdamasi Komisija nusprendė dempingo skirtumą kitiems eksportuotojams pagrįsti bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, būtent CFI, lygiu.

                     (107)

                     Procentais išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą laikinieji dempingo skirtumai yra tokie:

                                 Bendrovė

                                 Laikinasis dempingo skirtumas

                                 „CF Industries Holdings, Inc.“

                                 37,3 %

                                 Visos kitos bendrovės

                                 37,3 %

               4.   ŽALA

         4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

                     (108)

                     Panašų produktą tiriamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino 20 žinomų gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

                     (109)

                     Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 3,9 mln. tonų. Komisija nustatė tą skaičių remdamasi visa turima Sąjungos pramonės informacija, t. y. „Fertilizers Europe“ gamybos tyrimo ir „Fertecon“ („Fertecon“ – tai žinomas rinkos tyrimo paslaugų teikėjas pasaulio trąšų rinkose) duomenimis. Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti trys Sąjungos gamintojai, kurie pagamina 50 proc. viso panašaus produkto Sąjungoje.

               4.2.   Sąjungos suvartojimas

                     (110)

                     Komisija nustatė Sąjungos suvartojimą remdamasi viso Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, pridėjus Eurostato užregistruotą importą iš visų trečiųjų šalių.

                     (111)

                     Sąjungos suvartojimo raida:

                        1 lentelė

                        Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Bendras Sąjungos suvartojimas

                                 4 803 732

                                 4 658 736

                                 4 783 671

                                 4 571 721

                                    Indeksas

                                    100

                                    97

                                    100

                                    95

                                    Šaltinis:„Fertilizers Europe“ ir Eurostatas

                     (112)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas svyravo ir bendrai sumažėjo 5 proc. 2016 m. ir tiriamuoju laikotarpiu pagrindinėse KAN rinkose buvo sausra, tad ūkininkai naudojo mažiau produkto.

               4.3.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

         4.3.1.   Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas

                     (113)

                     Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės KAN importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.

                     (114)

                     Pagal tą nuostatą importas daugiau kaip iš vienos valstybės bendrai vertinamas tik tuomet, jeigu nustatoma, kad:

                                 (a)

                                 dempingo skirtumas, apskaičiuotas importui iš kiekvienos valstybės, yra didesnis nei 9 straipsnio 3 dalyje apibrėžtas de minimis ir kad importo iš kiekvienos valstybės kiekis nėra nereikšmingas ir

                                 (b)

                                 atsižvelgus į importuotų produktų ir panašių Sąjungos produktų konkurencijos sąlygas, importo poveikį tikslinga vertinti bendrai.

                     (115)

                     Nustatyti importo iš kiekvienos iš trijų nagrinėjamųjų šalių dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis riba, nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies apimtis nebuvo nežymi, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Iš tikrųjų tiriamuoju laikotarpiu Rusijos importo rinkos dalis buvo 13,4 proc., TT – 8,1 proc. ir JAV – 16,2 proc.

                     (116)

                     Importo iš Rusijos, TT ir JAV dempingo kaina konkurencijos sąlygos ir importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina ir panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygos buvo panašios. Kalbant konkrečiau, importuojami produktai konkuravo tarpusavyje ir su Sąjungoje gaminamais KAN, nes jie buvo parduodami tais pačiais pardavimo kanalais ir panašių kategorijų klientams. Nagrinėjamasis produktas yra vienarūšė biržos prekė ir daugiausia buvo konkuruojama tik kaina.

                     (117)

                     Taigi, buvo įvykdyti visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai ir siekiant nustatyti žalą importas iš Rusijos, TT ir JAV nagrinėtas bendrai.

                     (118)

                     Klausyme MHTL teigė, kad iš TT importuojamo kiekio nereikėtų sumuoti todėl, kad i) TT kainos buvo nuolat didesnės nei kainos JAV ir Rusijoje, ii) nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis sumažėjo (priešingai nei JAV ir Rusijos atvejais), iii) MHTL priklauso Europos grupei, iv) MHTL laikosi nustatytų kainų ir v) TT yra besivystanti PPO narė.

                     (119)

                     Komisija tuos tvirtinimus atmetė. Sprendimas, ar importuojamus kiekius reikėtų vertinti kartu, turi būti priimamas remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytais kriterijais, kurie šiuo atveju buvo įvykdyti, kaip pažymėta 114–117 konstatuojamosiose dalyse. Nė vienas iš MHTL paminėtų aspektų negalėtų priversti abejoti tuo, kad iš TT vykdomą importą galima nagrinėti kartu su iš Rusijos ir JAV vykdomu importu (14).

               4.3.2.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

                     (120)

                     Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis. Importo rinkos dalis buvo nustatyta palyginant importo apimtį su Sąjungos suvartojimu.

                     (121)

                     Importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių raida:

                        2 lentelė

                        Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis (tonomis)

                                 1 051 602

                                 1 581 863

                                 1 647 295

                                 1 723 839

                                    Indeksas

                                    100

                                    150

                                    157

                                    164

                                 Rinkos dalis

                                 21,9 %

                                 34,0 %

                                 34,4 %

                                 37,7 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    155

                                    157

                                    172

                                 Importo iš Rusijos Federacijos apimtis (tonomis)

                                 339 075

                                 582 906

                                 557 966

                                 613 491

                                    Indeksas

                                    100

                                    172

                                    165

                                    181

                                 Rinkos dalis

                                 7,1 %

                                 12,5 %

                                 11,7 %

                                 13,4 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    177

                                    165

                                    190

                                 Importo iš Trinidado ir Tobago apimtis (tonomis)

                                 488 392

                                 452 194

                                 444 290

                                 368 178

                                    Indeksas

                                    100

                                    93

                                    91

                                    75

                                 Rinkos dalis

                                 10,2 %

                                 9,7 %

                                 9,3 %

                                 8,1 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    95

                                    91

                                    79

                                 Importo iš JAV apimtis (tonomis)

                                 224 136

                                 546 763

                                 645 040

                                 742 170

                                    Indeksas

                                    100

                                    244

                                    288

                                    331

                                 Rinkos dalis

                                 4,7 %

                                 11,7 %

                                 13,5 %

                                 16,2 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    252

                                    289

                                    348

                                    Šaltinis: Eurostatas

                     (122)

                     Importas iš nagrinėjamųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 64 proc. Rinkos dalies padidėjimas buvo dar didesnis, nes nagrinėjamojo importo rinkos dalis padidėjo 72 proc., nuo 21,9 proc. 2015 m. iki 37,7 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Kadangi per tą patį laikotarpį suvartojimas sumažėjo 5 proc., smarkus nagrinėjamųjų šalių rinkos dalies padidėjimas buvo akivaizdžiai žalingas kitiems rinkos dalyviams.

               4.3.3.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas

                     (123)

                     Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato duomenimis. Svarbu patikslinti, kad tų statistinių kainų lygis gali skirtis nuo pačių patikrintų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainų, nes didžioji dalis produktų iš nagrinėjamųjų šalių importuojama per susijusius importuotojus.

                     (124)

                     Importo į Sąjungą iš nagrinėjamųjų šalių vidutinės svertinės kainos raida:

                        3 lentelė

                        Importo kainos (EUR/t)

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Rusijos Federacija

                                 179

                                 130

                                 135

                                 126

                                    Indeksas

                                    100

                                    73

                                    75

                                    70

                                 Trinidadas ir Tobagas

                                 197

                                 151

                                 141

                                 140

                                    Indeksas

                                    100

                                    77

                                    72

                                    71

                                 JAV

                                 188

                                 137

                                 126

                                 124

                                    Indeksas

                                    100

                                    73

                                    67

                                    66

                                 Nagrinėjamosios šalys

                                 189

                                 138

                                 133

                                 128

                                    Indeksas

                                    100

                                    73

                                    70

                                    68

                                    Šaltinis: Eurostatas

                     (125)

                     Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos vidutiniškai sumažėjo 32 proc. Faktiškai importo iš visų trijų nagrinėjamųjų šalių kainos priklausomai nuo šalies sumažėjo 30–34 proc. Tas sumažėjimas buvo ypač akivaizdus 2016 m., kai smuko žaliavų (pirmiausia dujų) kainos. Tačiau tiriamuoju laikotarpiu importo kainos sumažėjo 4 proc., o žaliavų kainos padidėjo.

                     (126)

                     Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama:

                                 —

                                 nagrinėjamųjų šalių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto vidutines svertines kainas, nustatytas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje remiantis CIF kaina (kaina, draudimas ir frachtas), atitinkamai pakoreguotas pagal importo muitą ir išlaidas po importo, ir

                                 —

                                 atitinkamas vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas.

                     (127)

                     Paprastai Komisija palygina eksportuojančių gamintojų CIF kainą Sąjungos pasienyje su Sąjungos gamintojų kaina EXW sąlygomis, nes tokiu metodu paprastai užtikrinamas teisingas palyginimas. Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad šiuo atveju esama išskirtinių aplinkybių, nes maždaug trečdalis atrinktų Sąjungos gamintojų sudaromų pardavimo sandorių taikant pardavimo kainą EXW sąlygomis būtų vykdoma Sąjungos pramonės kainomis, kurių lygis konkurencijos požiūriu nėra palyginamas su importo kainomis.

                     (128)

                     Iš tikrųjų Sąjungos pramonei sudarant pardavimo sandorius, kai produktai turėjo būti pristatyti jūra į uostus, pvz., Ruane (Prancūzija) ir Gente (Belgija), nustatyta, kad buvo galima naudoti pristatymo į tą uostą kainas užuot apskaičiuojant tų pardavimo sandorių kainas EXW sąlygomis. Tie pardavimo sandoriai sudarė maždaug 40 proc. visos Sąjungos pramonės pardavimo apimties. Nuspręsta, kad toks metodas yra tikslesnis nei gamintojų kainų EXW sąlygomis naudojimas dėl šių priežasčių:

                                 i)

                                 KAN yra korozinis skystis, kurį gabenant naudotojams ir platintojams reikia naudoti specialias transporto priemones ir saugyklas. Logistikos sąnaudos dėl to padidėja tiek, kad neretai sudaro daugiau nei 20 proc. KAN pardavimo Vakarų Europoje kainos ir tam tikromis pristatymo sąlygomis gali siekti 30 proc. pardavimo kainos;

                                 ii)

                                 du didžiausi atrinkti gamintojai yra įsisteigę Lenkijoje ir Lietuvoje, o didžiausios KAN rinkos yra Vakarų Europoje; vadinasi, logistikos sąnaudos yra itin didelės ir kroviniai vežami jūrų transportu; tie du gamintojai konkuruoja Rytų Europoje EXW ir CIF sąlygomis su importu iš Rusijos, o Vakarų Europoje – su tiekimo iš Trinidado ir Tobago, Rusijos ir JAV kainomis. Faktiškai pastebėta, kad pagrindinį šių gamintojų pardavimo kainų skirtumą Rytų ir Vakarų Europoje sudaro tų logistikos ir transportavimo sąnaudų suma;

                                 iii)

                                 daugelis suinteresuotųjų šalių, įskaitant eksportuojančius gamintojus, pažymėjo, kad KAN kainas Vakarų Europoje geriausia lyginti pagal CIF kainą (pridėjus, jei taikytina, importo muitą) pristatant produktus į Ruano (Prancūzija) ir Gento (Belgija) uostus;

                                 iv)

                                 tiriamuoju laikotarpiu importas iš nagrinėjamųjų šalių daugiausia vyko CIF sąlygomis pristatant produktus dideliais krovininiais jūrų tanklaiviais į Vakarų Europą. Taip buvo pristatomi beveik visi Trinidado ir Tobago ir JAV kilmės produktai, bet taip pat nemaža parduotų produktų dalis – iš Rusijos Federacijos;

                                 v)

                                 KAN yra vienarūšė biržos prekė, tad dauguma pirkėjų tą produktą perka orientuodamiesi tik į kainą;

                                 vi)

                                 platintojų ir galutinių vartotojų lygmenimis gali būti sunku atsekti nagrinėjamojo produkto kilmę, nes į Vakarų Europos uostus, kaip antai Ruaną ar Gentą, pristatyti KAN saugomi tose pačiose cisternose nepriklausomai nuo kilmės, ir

                                 vii)

                                 pardavimo iš pristatymo uosto konkurencija susijusi su tais pačiais pirkėjais, panašiomis tarptautinės prekybos sąlygomis perkančiais ir importuojamus, ir Sąjungos pramonės parduodamus produktus, kurie pirkėjams neretai pristatomi tomis pačiomis pristatymo transporto priemonėmis.

                     (129)

                     Tad Komisija padarė išvadą, jog siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą reikia pakoreguoti maždaug trečdalį dviejų atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo sandorių, kad tuos sandorius būtų galima palyginti faktinės konkurencijos sąlygomis su nagrinėjamuoju importu. Dviem trečdaliams Sąjungos pramonės pardavimo sandorių, kai nebuvo naudojamasi jūrų frachto paslaugomis, buvo ir toliau taikoma metodika įprastomis CIF ir EXW sąlygomis.

                     (130)

                     Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatytas priverstinio kainų mažinimo vidutinis svertinis skirtumas, kuris sudarė 3,4 proc. importuojant iš Rusijos, 6,2 proc. importuojant iš TT ir 9,9 proc. importuojant iš JAV. Turint omenyje tai, kad nagrinėjamasis produktas yra biržos prekė ir kad konkuruojama daugiausia tik kaina ir kad kainos yra gana skaidrios (t. y. žinomos rinkoje), toks skirtumas laikomas reikšmingu. Dėl nedidelio kainų skirtumo pirkėjas keis tiekėjus. Tai patvirtino ir naudotojų atstovų atsakymai.

                     (131)

                     Tiriamuoju laikotarpiu lyginant pardavimo kainas pagal to paties prekybos lygio sandorių rūšis, importuojant iš nagrinėjamųjų šalių priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas sudarė vidutiniškai 6,8 proc.

               4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         4.4.1.   Bendrosios pastabos

                     (132)

                     Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (133)

                     Kaip minėta 13 konstatuojamojoje dalyje, nustatant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

                     (134)

                     Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi „Fertilizers Europe“ klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Tie duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais. Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                     (135)

                     Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas ir dempingo skirtumo dydis.

                     (136)

                     Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

               4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

         4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (137)

                     Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        4 lentelė

                        Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Gamybos apimtis (tonomis)

                                 4 238 411

                                 3 695 546

                                 4 253 903

                                 3 890 476

                                    Indeksas

                                    100

                                    87

                                    100

                                    92

                                 Gamybos pajėgumai (matavimo vienetais)

                                 8 055 000

                                 8 205 000

                                 8 385 000

                                 8 385 000

                                    Indeksas

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                 Pajėgumų naudojimas

                                 53 %

                                 45 %

                                 51 %

                                 46 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    86

                                    96

                                    88

                                    Šaltinis: patikrinti „Fertilizers Europe“ klausimyno atsakymai

                     (138)

                     Sąjungoje KAN paprastai gaminami integruotuose chemijos pramonės įrenginiuose. Tokiuose įrenginiuose dujos ir azotas paverčiamas azoto trąšomis ir kitais panašiais pramonės produktais, kaip antai melaminu. Gamybos procesą sudaro įvairūs etapai, kaip antai amoniako ir azoto rūgšties gamyba, tad jis yra labai priklausomas nuo prieigos prie dujų (pagrindinės žaliavos) šaltinių per dujotiekius arba terminalus ir yra labai imlus kapitalui. Gamintojai gali gaminti įvairius galutinius produktus, bet ta galimybė yra ribota ir skiriasi priklausomai nuo gamintojo. Tai priklauso nuo integruotų įrenginių konfigūracijos ir gamintojo klientų bazės. Kiekviena bendrovė siekia užtikrinti kuo didesnį visų savo įrenginių pelningumą. Atliekant šį tyrimą dėmesys vis dėlto sutelkiamas tik į KAN.

                     (139)

                     Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu KAN gamyba sumažėjo 8 proc. Gamyba labai sumažėjo 2016 m., kai importas iš nagrinėjamųjų šalių padidėjo 50 proc., palyginti su ankstesniais metais, ir paklausai padarė poveikį sausra pagrindinėse KAN rinkose. Nors 2017 m. padėtis pagerėjo, dėl mažėjančių KAN kainų ir pelningumo tiriamuoju laikotarpiu kai kuriems Sąjungos gamintojams teko pradėti gaminti kitas azoto trąšas. Jeigu toks pokytis dėl ekonominių priežasčių buvo neįmanomas, Sąjungos gamintojams teko nutraukti gamybą.

                     (140)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai padidėjo 4 proc., o jų naudojimas sumažėjo 12 proc. Kaip pažymėta 138 konstatuojamojoje dalyje, gamybos pajėgumams ir pajėgumų naudojimui tokio pobūdžio gamybos ir pramonės sektoriuje gali daryti poveikį kitų produktų, kuriuos galima pagaminti naudojant tą pačią gamybos įrangą, gamyba ir tai iš tikrųjų matyti iš šių tendencijų.

               4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                     (141)

                     Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        5 lentelė

                        Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

                                 3 348 196

                                 2 796 506

                                 2 934 634

                                 2 645 143

                                    Indeksas

                                    100

                                    84

                                    88

                                    79

                                 Rinkos dalis

                                 69,7 %

                                 60,0 %

                                 61,3 %

                                 57,9 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    86

                                    88

                                    83

                                    Šaltinis: patikrinti „Fertilizers Europe“ klausimyno atsakymai

                     (142)

                     Sąjungos pramonės pardavimo apimtis buvo apskaičiuota remiantis makroekonominiais pardavimo nesusijusioms ir susijusioms šalims rodikliais. Tačiau nedidelis šių parduotų produktų kiekis (iš viso maždaug 3 proc.) buvo perparduoti iš įvairių šaltinių importuojami produktai. Tokie pardavimo sandoriai nėra įtraukiami į pirmiau pateiktus pardavimo apimties duomenis, nes jie turėtų apimti tik Sąjungos gamintojų produkcijos pardavimą. Siekiant išvengti dvigubo skaičiavimo tokie perpardavimo sandoriai taip pat nėra įtraukiami į 114 konstatuojamojoje dalyje pateiktus suvartojimo skaičius. Tuo remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 21 proc. Tuo laikotarpiu prarasta pardavimo apimtis maždaug atitinka nagrinėjamųjų šalių pardavimo apimties padidėjimą.

                     (143)

                     Sąjungos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 17 proc. Taip įvyko dėl prastų rinkos sąlygų, ypač mažų kainų; vadinasi, Sąjungos pardavimo apimtis sumažėjo dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių.

               4.4.2.3.   Augimas

                     (144)

                     Iš pirmiau pateiktų gamybos, pardavimo apimties ir rinkos dalies duomenų matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė negalėjo augti absoliučiais skaičiais arba palyginti su suvartojimu.

               4.4.2.4.   Užimtumas ir našumas

                     (145)

                     Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        6 lentelė

                        Užimtumas ir našumas

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Darbuotojų skaičius

                                 2 164

                                 2 029

                                 2 104

                                 2 005

                                    Indeksas

                                    100

                                    94

                                    97

                                    93

                                 Našumas (tonomis darbuotojui)

                                 1 959

                                 1 821

                                 2 022

                                 1 940

                                    Indeksas

                                    100

                                    93

                                    103

                                    99

                                    Šaltinis: patikrinti „Fertilizers Europe“ klausimyno atsakymai

                     (146)

                     Atsižvelgiant į prastėjančias rinkos sąlygas, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbuotojų skaičius sumažėjo 7 proc. Vis dėlto, gamybai dar labiau mažėjant, nagrinėjamuoju laikotarpiu našumas sumažėjo dar 1 proc.

               4.4.2.5.   Dempingo skirtumo dydis

                     (147)

                     Visi dempingo skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

               4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

         4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

                     (148)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinių svertinių vieneto kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        7 lentelė

                        Pardavimo kainos Sąjungoje

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Vidutinė vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje EXW sąlygomis kaina (EUR/t)

                                 176

                                 130

                                 127

                                 127

                                    Indeksas

                                    100

                                    74

                                    72

                                    72

                                 Vieneto gamybos sąnaudos EXW sąlygomis (EUR/t)

                                 146

                                 115

                                 123

                                 130

                                    Indeksas

                                    100

                                    79

                                    84

                                    89

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai

                     (149)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu pardavimo kainos sumažėjo 28 proc., o vieneto gamybos sąnaudos – 11 proc. Labiausiai kainos smuko 2016 m., kai importas mažomis kainomis iš nagrinėjamųjų šalių padidėjo 50 proc., o paklausa buvo šiek tiek mažesnė. Gamybos sąnaudų kitimo tendenciją daugiausia lėmė dujų kainų svyravimas. Tačiau 2017 m. ir tiriamuoju laikotarpiu padidėjusių sąnaudų nepadengė atitinkamai padidėjusi panašaus produkto pardavimo kaina, tad tam produktui toliau buvo daromas spaudimas.

               4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

                     (150)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        8 lentelė

                        Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

                                 24 876

                                 24 323

                                 27 143

                                 27 410

                                    Indeksas

                                    100

                                    98

                                    109

                                    110

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai

                     (151)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės darbo sąnaudos vienam atrinktų Sąjungos gamintojų darbuotojui padidėjo 10 proc. Darbo sąnaudos vienam darbuotojui ypač padidėjo 2017 m., kai padidėjo gamyba ir našumas.

               4.4.3.3.   Atsargos

                     (152)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        9 lentelė

                        Atsargos

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                                 83 826

                                 54 411

                                 72 814

                                 38 961

                                    Indeksas

                                    100

                                    65

                                    87

                                    46

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos gamybos procentine dalimi

                                 3,7 %

                                 2,7 %

                                 3,2 %

                                 1,8 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    71

                                    85

                                    49

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai

                     (153)

                     Laikotarpio pabaigos atsargos ir atsargos gamybos procentine dalimi nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Tačiau, kadangi visu laikotarpiu atsargos gamybos procentine dalimi buvo mažos, o laikotarpio pabaigos atsargoms daro poveikį sezoniniai pokyčiai, šis veiksnys nėra laikomas prasmingu šiame tyrime siekiant nustatyti žalą.

               4.4.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

                     (154)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        10 lentelė

                        Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos procentine dalimi)

                                 14,0 %

                                 10,0 %

                                 1,1 %

                                 – 3,5 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    71

                                    8

                                    – 25

                                 Pinigų srautas (EUR)

                                 78 775 697

                                 39 007 376

                                 19 727 317

                                 5 827 513

                                    Indeksas

                                    100

                                    50

                                    25

                                    7

                                 Investicijos (EUR)

                                 18 082 767

                                 15 044 306

                                 5 110 610

                                 8 593 605

                                    Indeksas

                                    100

                                    83

                                    28

                                    48

                                 Investicijų grąža

                                 57,2 %

                                 28,3 %

                                 7,9 %

                                 – 8,7 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    49

                                    14

                                    – 15

                                    Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai

                     (155)

                     Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynąjį pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas labai sumažėjo dėl vidutinių pardavimo kainų ir gamybos sąnaudų kitimo, kaip aprašyta 152 konstatuojamojoje dalyje. Dėl su importu iš nagrinėjamųjų šalių susijusio gamybos sąnaudų didėjimo ir pardavimo kainų mažėjimo nuo 2017 m. tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė nuostolių.

                     (156)

                     Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Grynojo pinigų srauto tendencija nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo neigiama.

                     (157)

                     Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jos pokytis buvo neigiamas ir atitiko pirmiau aprašytas pelningumo ir grynojo pinigų srauto tendencijas.

                     (158)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė ir toliau darė investicijas. Buvo investuojama siekiant padidinti gamybos efektyvumą, sumažinti suvartojamą energijos kiekį ir pagerinti aplinkos būklę. Tačiau 2017 m. ir tiriamuoju laikotarpiu investicijos buvo gerokai mažesnės nei 2015 ir 2016 m. Mažėjančius investicijų lygius lėmė sumažėjęs pajėgumas padidinti kapitalą, kaip matyti iš blogėjančios su pinigų srautu susijusios padėties.

               4.4.4.   Išvada dėl žalos

                     (159)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė nukentėjo dėl smarkaus pardavimo kainų mažėjimo (28 proc.), dėl kurio, kartu atsižvelgiant į 2017 m. ir tiriamuoju laikotarpiu padidėjusias sąnaudas, 14 proc. pelno lygis 2015 m. tiriamuoju laikotarpiu virto nuostoliais. Dėl tokios tendencijos taip pat mažėjo pinigų srautas, investicijų grąža ir investicijos. Didelis neigiamas poveikis taip pat buvo padarytas apimties rodikliams, kaip antai gamybos apimčiai, kuri sumažėjo 8 proc., pardavimo apimčiai, kuri sumažėjo 21 proc., ir rinkos daliai, kuri sumažėjo nuo 69,7 proc. 2015 m. iki 57,9 proc. tiriamuoju laikotarpiu. Dėl tokių tendencijų Sąjungos pramonė atsidūrė pažeidžiamoje padėtyje.

                     (160)

                     Tik nedaugelis ištirtų rodiklių sietina su teigiamais pokyčiais. Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai šiek tiek padidėjo, bet, kaip pažymėta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, gamyba sumažėjo. Be to, sumažėjo atsargos, bet jų lygis yra mažas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.

                     (161)

                     Taigi, remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

               5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

                     (162)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala. Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi Komisija taip pat nagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina. Veiksniai, inter alia, yra šie: importas iš trečiųjų šalių, sumažėjęs suvartojimas, pokyčiai (pasaulinėje) karbamido rinkoje, dujų kainų padidėjimas 2017 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai, didesnės Sąjungos gamintojų sąnaudos ir tam tikri Sąjungos gamintojų KAN pirkimo ir pardavimo sandoriai.

               5.1.   Importo dempingo kaina poveikis

                     (163)

                     Importas iš nagrinėjamųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 64 proc. ir jų rinkos dalis, kaip pavaizduota 2 lentelėje, atitinkamai padidėjo 72 proc. Tai įvyko nepaisant nagrinėjamuoju laikotarpiu 5 proc. sumažėjusio suvartojimo.

                     (164)

                     Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos vidutiniškai sumažėjo 32 proc. Faktiškai visų trijų nagrinėjamųjų šalių kainos priklausomai nuo šalies sumažėjo 30–34 proc. Toks pardavimo kainų smukimas buvo ypač akivaizdus 2016 m., kai tuo pat metu importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo 50 proc., palyginti su 2015 m. Tiriamuoju laikotarpiu lyginant pardavimo kainas pagal to paties prekybos lygio sandorių rūšis, importuojant iš nagrinėjamųjų šalių priverstinis Sąjungos pramonės kainų mažinimas sudarė vidutiniškai 6,8 proc.

                     (165)

                     Aišku, kad smarkus importo apimties padidėjimas mažėjant kainoms didele dalimi lėmė spartų Sąjungos pramonės ekonominių rodiklių blogėjimą. Tas poveikis buvo dar blogesnis dėl dviejų su produktu susijusių veiksnių. Pirma, KAN yra biržos prekė, parduodama pirkėjams orientuojantis beveik tik į kainą. Taigi net nedidelis kainos skirtumas gali turėti svarbių pasekmių. Antra, KAN yra skystas produktas, kuriam saugoti reikia specialių cisternų; vadinasi, rinkos kainas reikia priimti netrukus po pagaminimo laiko, neatsižvelgiant į tuo metu patiriamas gamybos sąnaudas.

                     (166)

                     Mažos nagrinėjamųjų šalių pardavimo kainos didžiausią žalą padarė 2017 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai dėl didesnių dujų kainų didėjo sąnaudos. Dėl sumažintų Sąjungos pramonės pardavimo kainų, kurių nebuvo galima padidinti didėjant sąnaudoms dėl su importu susijusio spaudimo kainoms, Sąjungos pramonės veiklos rezultatų rodikliai pablogėjo ir tiriamuoju laikotarpiu buvo patirta nuostolių. Todėl 2017 m. ir tiriamuoju laikotarpiu keli gamintojai negalėjo išvengti gamybos pertrūkių ir investicijų lygiai smarkiai sumažėjo. Dėl to žala dar labiau padidėjo, nes siekiant užtikrinti ilgalaikį išlikimą į integruotus chemijos pramonės įrenginius būtina nuolat investuoti.

                     (167)

                     Kai kurios šalys tvirtino neįžvelgiančios ryšio tarp importo lygio ir Sąjungos pramonės pardavimo kainų ir pelno ta prasme, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir pelnas buvo dideli laikotarpiais, kai buvo didelė importo apimtis, ir atvirkščiai. Tačiau iš šiame skirsnyje išdėstytų pastabų ir Sąjungos pramonės negebėjimo išnaudoti savo vidaus rinkos taip pat, kaip ją naudoja nagrinėjamųjų šalių gamintojai, aiškiai matyti, kad importas dempingo kaina padarė žalą.

               5.2.   Kitų veiksnių poveikis

         5.2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

                     (168)

                     Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        11 lentelė

                        Importas iš trečiųjų šalių

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Iš viso iš trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis

                                 Apimtis (tonos)

                                 403 934

                                 280 367

                                 201 741

                                 202 738

                                    Indeksas

                                    100

                                    69

                                    50

                                    50

                                 Rinkos dalis

                                 8,0 %

                                 5,7 %

                                 3,8 %

                                 4,1 %

                                    Indeksas

                                    100

                                    72

                                    48

                                    51

                                 Vidutinė kaina

                                 189

                                 140

                                 136

                                 129

                                    Indeksas

                                    100

                                    74

                                    72

                                    68

                                    Šaltinis:„Comext“

                     (169)

                     Importas iš trečiųjų šalių (daugiausia iš Baltarusijos, Šiaurės Makedonijos, Serbijos ir Alžyro) nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 50 proc. ir tiriamuoju laikotarpiu jo rinkos dalis sudarė tik 4,1 proc.

                     (170)

                     Todėl buvo padaryta preliminari išvada, kad toks importas galėjo padaryti tik nedidelį poveikį Sąjungos pramonės padėčiai.

               5.2.2.   Sąjungos pramonės eksporto veikla

                     (171)

                     Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                        12 lentelė

                        Sąjungos pramonės eksporto veikla

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 TL

                                 Eksporto apimtis (tonomis)

                                 272 077

                                 306 840

                                 559 840

                                 552 979

                                    Indeksas

                                    100

                                    113

                                    206

                                    203

                                 Vidutinė kaina (EUR už toną)

                                 171

                                 124

                                 122

                                 125

                                    Indeksas

                                    100

                                    72

                                    72

                                    73

                                    Šaltinis:„Fertilizers Europe“ ir atrinkti gamintojai

                     (172)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė padidino savo pardavimo apimtį eksporto rinkose maždaug 280 000 tonų. Taigi padidėjusi pardavimo apimtis eksporto rinkoje kompensavo tik nedidelę maždaug 700 000 tonų nuostolio Sąjungos rinkoje dalį. Sąjungos pramonės eksporto kainos buvo panašios į jos kainas Sąjungos rinkoje.

                     (173)

                     Todėl buvo padaryta preliminari išvada, kad toks eksportas neprisidėjo prie Sąjungos pramonės patirtos žalos.

               5.2.3.   Suvartojimas

                     (174)

                     Atliekant tyrimą, kaip žalingos Sąjungos pramonės padėties priežastinius veiksnius kai kurios šalys minėjo kintantį suvartojimą ir (arba) nepalankias oro sąlygas pagrindinėse rinkose. 1 lentelėje parodyta, kad suvartojimas Sąjungos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu iš tikrųjų svyravo ir sumažėjo iš viso 5 proc. Tačiau, nepaisant tų svyravimų ir bendro sumažėjimo, importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo dėl kito importo ir Sąjungos pramonės pardavimo apimties.

                     (175)

                     Todėl buvo padaryta preliminari išvada, kad paklausos raida neprisidėjo prie Sąjungos pramonės patirtos žalos.

               5.2.4.   (Pasaulinė) karbamido kaina

                     (176)

                     Kai kurios šalys tvirtino, kad žalingą Sąjungos gamintojų padėtį lėmė pasaulinė karbamido kaina, nes dėl jos mažėjo Sąjungos KAN kainos. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra pasaulinės karbamido kainos, kuri galėjo padaryti poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Yra nepriklausomų veiklos vykdytojų, kurie skelbia momentines karbamido kainas įvairiose pasaulio vietose. Tos kainos liudija apie tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu kainos įvairiose vietose svyravo (15). Be to, nors visame pasaulyje karbamidas sudaro 56 proc. visų sunaudojamų trąšų, Sąjungoje karbamidas nėra populiariausia trąša ir sudaro vos 19 proc. naudojamų trąšų kiekio.

                     (177)

                     Todėl buvo padaryta preliminari išvada, kad (pasaulinė) karbamido kaina negalėjo padaryti didelio poveikio Sąjungos pramonės pardavimo kainoms ir jos žalingai padėčiai.

               5.2.5.   Didesnės Sąjungos gamintojų sąnaudos

                     (178)

                     Kelios šalys atkreipė dėmesį į Sąjungos gamintojų pardavimo, administracinių ir bendrųjų išlaidų padidėjimą ir (arba) teigė, kad kai kurių skundą pateikusių Sąjungos gamintojų padėtis yra žalinga todėl, kad jie moka didelę kainą už dujas.

                     (179)

                     Atlikus tyrimą nebuvo nustatyta jokios neįprastos atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo, administracinių ir bendrųjų išlaidų raidos. Kalbant apie dujų kainų lygį nagrinėjamuoju laikotarpiu, jo raida šiuo atveju negalima paaiškinti mažėjančio pelno. Didelėmis dujų kainomis galima paaiškinti tai, kad nuolat nepavyksta pasiekti pakankamų pelningumo lygių, o šiuo atveju taip nėra, nes 2015 m. ir 2016 m. pelningumo lygiai buvo atitinkamai 14 proc. ir 10 proc.

                     (180)

                     Todėl manoma, kad dujų kainos raida buvo sunkinantis veiksnys, lemiantis kai kurių Sąjungos gamintojų patiriamą žalą. Vis dėlto nei dujų, nei kokių nors kitų sąnaudų padidėjimas nebuvo pagrindinė žalos priežastis. Tai buvo spaudimas, kurį kainoms darė importas iš nagrinėjamųjų šalių; būtent dėl jo Sąjungos pramonė negalėjo kompensuoti padidėjusių sąnaudų pardavimo kainomis.

               5.2.6.   Tam tikri Sąjungos gamintojų perkami ir parduodami KAN

                     (181)

                     Kelios šalys tvirtino, kad kai kurie Sąjungos gamintojai patyrė žalą dėl savo kaltės, nes pirko KAN.

                     (182)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kurie Sąjungos gamintojai arba jų prekybos padaliniai pirko šiek tiek KAN iš importuotojų arba prekiautojų Sąjungoje, kad įvykdytų tam tikrus užsakymus arba logistikos sumetimais. Atsižvelgiant į tai, kad KAN iš kelių šaltinių maišomi cisternose, ir tai, kad tokiomis cisternomis rinkoje naudojasi keli jos dalyviai, negalima atmesti galimybės, jog Sąjungos gamintojai faktiškai perpirko tam tikrą jiems anksčiau parduotų KAN kiekį. Bet kuriuo atveju Sąjungos gamintojų perkamas KAN kiekis pagal apimtį buvo nedidelis, palyginti su visa Sąjungos pardavimo apimtimi.

                     (183)

                     Vieno Rusijos eksportuojančio gamintojo teiginys, kad kai kurie Sąjungos gamintojai parduoda KAN Sąjungoje mažesnėmis nei rinkos kainomis, nebuvo pagrįstas jokiais įrodymais.

                     (184)

                     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, buvo padaryta preliminari išvada, kad nė vienas iš pirmiau minėtų veiksmų nepadarė reikšmingo poveikio žalingai Sąjungos pramonės padėčiai.

               5.2.7.   Kiti veiksniai

                     (185)

                     Atliekant tyrimą kaip žalingos Sąjungos pramonės padėties priežastinius veiksnius kai kurios šalys minėjo kitus veiksnius. Tie kiti veiksniai yra i) KAN kainų sezoniškumas, ii) Sąjungos gamintojų rezervinių pajėgumų galimybės, iii) nereguliarus kai kurių Sąjungos gamintojų vykdomas tiekimas ir iv) skaitmeninė platforma, kurioje trąšos parduodamos internetu agresyviomis kainomis.

                     (186)

                     Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad i) ta analizė grindžiama 12 mėnesių laikotarpiu ir KAN kainų sezoniškumo poveikis yra neutralizuojamas, ii) Sąjungos gamintojai naudoja savo rezervinių pajėgumų galimybes kaip apsaugos priemonę, iii) tam tikrais atvejais kai kurių Sąjungos gamintojų vykdomas tiekimas buvo sutrikęs dėl įprastų techninės priežiūros operacijų ir iv) KAN pardavimas internetu buvo ribotas ir vyko panašiomis rinkos kainomis.

                     (187)

                     Todėl buvo padaryta preliminari išvada, kad nė vienas iš tų veiksnių nebuvo žalingos Sąjungos pramonės padėties priežastinis veiksnys.

               5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

                     (188)

                     Atsižvelgiant į Sąjungoje mažėjantį suvartojimą, nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamųjų šalių importo apimtis ir rinkos dalys gerokai padidėjo, o importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos sumažėjo vidutiniškai 33 proc. Importo rinkos dalis padidėjo panašia dalimi, kuria sumažėjo Sąjungos pramonės rinkos dalis. Turint omenyje tai, kad KAN yra kainų pokyčiams jautri biržos prekė, kad tiriamuoju laikotarpiu importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis buvo 37,7 proc. ir kad tas importas buvo vykdomas kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, toks importas padarė didelį žalingą poveikį. Importo iš nagrinėjamųjų šalių Sąjungos gamintojų kainoms daromas spaudimas ypač didelę žalą padarė 2017 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, kai sąnaudos didėjo. Dėl tokio spaudimo Sąjungos pramonės veiklos rezultatų rodikliai pablogėjo ir tiriamuoju laikotarpiu ji patyrė nuostolių.

                     (189)

                     Atlikus 171–188 konstatuojamosiose dalyse aprašytą analizę nustatyta, kad joks kitas veiksnys nepadarė didelio poveikio žalingai Sąjungos pramonės padėčiai.

                     (190)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiuo etapu padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo iš nagrinėjamųjų šalių dempingo kaina ir kad dėl kitų veiksnių, vertintų atskirai arba bendrai, priežastinis ryšys nesumažėjo.

                     (191)

                     Komisija nustatė ir atskirai įvertino visų žinomų žalingo importo dempingo kaina veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Daugumos tų veiksnių poveikis praktiškai nepasireiškė, o dujų kainų raidos poveikis neigiamoms tendencijoms Sąjungos pramonėje ir jos sumažėjusiam pelnui buvo ribotas.

               6.   PRIEMONIŲ LYGIS

                     (192)

                     Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija išnagrinėjo, ar mažesnis nei dempingo skirtumas muitas būtų pakankamas importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti.

                     (193)

                     Šiuo atveju skundo pateikėjai teigė, kad vienoje iš nagrinėjamųjų šalių, t. y. Rusijoje, esama žaliavų rinkos iškraipymų, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį. Su Rusija susijęs vertinimas pateikiamas 6.3 skirsnyje.

                     (194)

                     Vienas iš bendradarbiaujančių Rusijos eksportuojančių gamintojų tvirtino, kad galimas pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalies nuostatų taikymas Rusijai būtų diskriminacija, nes žaliavų rinkos iškraipymų, kaip tai suprantama pagal tą straipsnį, esama ir TT ir JAV gamtinių dujų rinkose.

                     (195)

                     Komisija išnagrinėjo tuos teiginius ir padarė preliminarią išvadą, kad:

                                 (a)

                                 tariamas gamtinių dujų pirkimo subsidijavimas, kuriuo naudojasi TT KAN gamintojas, nėra pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje nurodytas žaliavų rinkos iškraipymas;

                                 (b)

                                 nors tariamas gamtinių dujų eksporto draudimas negavus išankstinio leidimo JAV galėtų būti pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje nurodytas žaliavų rinkos iškraipymas, atrodo, kad naudojama eksporto licencijų išdavimo sistema yra automatinė ir nedidelis licencijos mokestis nedaro poveikio eksporto kainai.

                     (196)

                     Taigi Komisija preliminariai atmetė tvirtinimą dėl diskriminacinio požiūrio taikant Rusijai pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį.

               6.1.   Su Trinidadu ir Tobagu ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis susijęs skirtumo, kuris būtų pakankamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, nagrinėjimas

                     (197)

                     Pirmiausia Komisija nustatė muito dydį, kuris yra būtinas Sąjungos pramonės patirtai žalai pašalinti, nesant iškraipymų, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį. Šiuo atveju žala būtų pašalinta, jeigu Sąjungos pramonė galėtų padengti savo gamybos sąnaudas, įskaitant sąnaudas, susijusias su daugiašaliais aplinkos susitarimais ir jų protokolais, kurių šalis yra Sąjunga, bei pagrindinio reglamento Ia priede išvardytomis TDO konvencijomis, ir gauti pagrįstą pelną (toliau – tikslinis pelnas).

                     (198)

                     Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalį siekdama nustatyti tikslinį pelną Komisija atsižvelgė į šiuos veiksnius: pelningumą prieš padidėjant importui iš tiriamosios šalies, pelningumą, kuris yra būtinas visoms sąnaudoms ir investicijoms, taip pat mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) ir inovacijų išlaidoms padengti, ir pelningumą, kurio galima tikėtis įprastomis konkurencijos sąlygomis.

                     (199)

                     Kaip parodyta 2 lentelėje, 2016 m. importas iš nagrinėjamųjų šalių ėmė smarkiai didėti. Todėl pelno dydį šiuo tikslu reikėtų nustatyti remiantis ankstesniais metais. Siekiant užtikrinti, kad nebūtų naudojami išskirtinio pelno metai, buvo nuspręsta naudoti vidutinį svertinį pelną, kurį Sąjungos pramonė gavo 2013–2015 m. Manoma, kad taip apskaičiuotas tikslinis pelnas, kuris sudarė 10 proc., yra įprastas pelnas įprastomis konkurencijos sąlygomis.

                     (200)

                     Vienas atrinktas Sąjungos gamintojas tvirtino, kad Komisija turėtų į tikslinį pelną įtraukti planuojamas investicijas, kurios nebuvo padarytos nagrinėjamuoju laikotarpiu. Komisija ištyrė tą teiginį remdamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2c dalimi. Tačiau nagrinėjamoji bendrovė negalėjo pateikti patvirtinamųjų dokumentų tam teiginiui pagrįsti, tad jis buvo preliminariai atmestas.

                     (201)

                     Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2d dalį paskutiniame etape Komisija įvertino, kokias būsimas išlaidas, susijusias su daugiašaliais aplinkos susitarimais ir jų protokolais, kurių šalis yra Sąjunga, bei pagrindinio reglamento Ia priede išvardytomis TDO konvencijomis, Sąjungos pramonė patirs priemonės taikymo laikotarpiu pagal 11 straipsnio 2 dalį. Remdamasi turimais įrodymais Komisija nustatė papildomų sąnaudų dydį (3,7 proc.), kuris buvo pridėtas prie nežalingos kainos. Į bylos medžiagą įtraukta pastaba, kurioje paaiškinama, kaip Komisija nustatė tą papildomų sąnaudų dydį, yra suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje.

                     (202)

                     Tos sąnaudos apima papildomas būsimas sąnaudas, patirsimas užtikrinant ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) reikalavimų laikymąsi. ES ATLPS yra ES daugiašalių aplinkos susitarimų įgyvendinimo politikos kertinis akmuo. Tokios papildomos sąnaudos buvo apskaičiuotos remiantis vidutiniais apskaičiuotaisiais papildomais ES apyvartiniais taršos leidimais, kuriuos reikės pirkti visu priemonių taikymo laikotarpiu. Atliekant skaičiavimus nebuvo įtraukti nemokami gautini apyvartiniai taršos leidimai ir, kaip visų gamybos sąnaudų atveju, buvo atliktas patikrinimas siekiant įsitikinti, ar apyvartiniai taršos leidimai buvo teisingai skirti nagrinėjamajam produktui. Siekiant atsižvelgti į tikėtiną kainų svyravimą priemonių taikymo laikotarpiu apyvartinių taršos leidimų sąnaudos buvo ekstrapoliuotos. Tų prognozuojamų kainų šaltinis – 2019 m. vasario 8 d.„Bloomberg New Energy Finance“ ištrauka. Šio laikotarpio vidutinė prognozuojama apyvartinių taršos leidimų kaina yra 24,14 EUR už vieną išmestą CO2 toną.

                     (203)

                     Tuo remdamasi Komisija apskaičiavo Sąjungos pramonei nežalingą panašaus produkto kainą.

                     (204)

                     Tuomet Komisija, remdamasi bendradarbiaujančių TT ir JAV eksportuojančių gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su atrinktų Sąjungos gamintojų tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, nustatė žalos pašalinimo lygį. Kiekvienas lyginant gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentine dalimi. Tokio skaičiavimo rezultatai pateikiami šioje lentelėje:

                                 Šalis

                                 Bendrovė

                                 Dempingo skirtumas (%)

                                 Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas (%)

                                 Trinidadas ir Tobagas

                                 „Methanol Holdings (Trinidad) Limited“

                                 55,9

                                 16,3

                                 Trinidadas ir Tobagas

                                 Visos kitos bendrovės

                                 55,9

                                 16,3

                                 Jungtinės Amerikos Valstijos

                                 „CF Industries Holdings, Inc.“

                                 37,3

                                 22,6

                                 Jungtinės Amerikos Valstijos

                                 Visos kitos bendrovės

                                 37,3

                                 22,6

               6.2.   Su Rusija susijęs skirtumo, kuris būtų pakankamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, nagrinėjimas

         6.2.1.   Dempingo skirtumo ir priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumo palyginimas

                     (205)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi dėl Rusijos Komisija pirmiausia įvertino, ar preliminariai nustatytas dempingo skirtumas būtų didesnis nei skirtumas, pakankamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti. Tam bendradarbiaujančių Rusijos eksportuojančių gamintojų vidutinė svertinė importo kaina buvo lyginama su Sąjungos pramonės tiksline kaina, kaip paaiškinta pirmiau 6.1 skirsnyje. Tokio skaičiavimo rezultatai pateikiami šioje lentelėje:

                                 Šalis

                                 Bendrovė

                                 Dempingo skirtumas (%)

                                 Priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas (%)

                                 Rusija

                                 „PJSC Acron“

                                 31,9

                                 12,5

                                 Rusija

                                 „Novomoskovsky Azot“

                                 34,0

                                 15,8

                                 Rusija

                                 „Nevinnomyssky Azot“

                                 34,0

                                 15,8

                                 Rusija

                                 Visos kitos bendrovės

                                 34,0

                                 13,6

                     (206)

                     Kadangi taip apskaičiuotas priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis skirtumas buvo mažesnis nei dempingo skirtumas, Komisija atliko pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje nurodytą vertinimą.

               6.3.   Žaliavų rinkos iškraipymai

                     (207)

                     Skundo pateikėjas skunde pateikė pakankamai įrodymų, kad Rusijoje esama nagrinėjamojo produkto žaliavų rinkos iškraipymų, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį. Remiantis skunde pateiktais įrodymais, gamtinėms dujoms, kurios sudaro gerokai daugiau nei 17 proc. nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų, Rusijoje taikoma dvejopa kainodara.

                     (208)

                     Todėl, kaip buvo paskelbta pranešime apie inicijavimą, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį vertindama tinkamą Rusijai taikytinų priemonių lygį Komisija ištyrė tariamą iškraipymą ir visus kitus iškraipymus Rusijoje, kuriems taikoma pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalis.

                     (209)

                     Pirma Komisija nustatė pagrindines žaliavas, kurias kiekvienas iš bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų naudoja nagrinėjamajam produktui gaminti. Pagrindinėmis žaliavomis laikomos žaliavos, kurios tikriausiai sudarys bent 17 proc. nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų.

                     (210)

                     Komisija nustatė, kad gamtinės dujos yra pagrindinė žaliava nagrinėjamajam produktui gaminti. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad ji sudaro daugiau nei 17 proc. abiejų bendradarbiaujančių Rusijos eksportuojančių gamintojų KAN gamybos sąnaudų, kaip reikalaujama pagal 7 straipsnio 2a dalį. Abiejų bendrovių atveju, remiantis jų pateikta informacija, dujų sąnaudos kaip visų KAN gamybos sąnaudų dalis sudarė daugiau nei 50 proc. bendrovių nurodytomis dujų kainomis. Taikant su dujomis susijusį koregavimą, kaip aprašyta 52–55, 59 ir 60 konstatuojamosiose dalyse, dujų sąnaudos kaip visų KAN gamybos sąnaudų dalis sudaro 70–85 proc.

                     (211)

                     Paskui Komisija įvertino, ar esama kokių nors su nagrinėjamajam produktui gaminti naudojamomis dujomis susijusių iškraipymų dėl vienos iš pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalyje išvardytų priemonių: dvigubos kainodaros sistemų, eksporto mokesčių, papildomų eksporto mokesčių, eksporto kvotų, eksporto uždraudimo, fiskalinio eksporto mokesčio, licencijų išdavimo reikalavimų, minimalios eksporto kainos, pridėtinės vertės mokesčio (PVM) grąžinimo sumažinimo ar panaikinimo, eksportuotojams taikomo apribojimo, kai muitinės procedūros atliekamos tik tam tikrose įstaigose, pripažintų eksportuotojų sąrašo, vidaus rinkos prievolės, uždarosios kasybos. Tam Komisija išnagrinėjo atitinkamus Rusijos Federacijos teisės aktus, suinteresuotųjų šalių, įskaitant RV, pateiktą informaciją, viešai paskelbtas ataskaitas ir tyrimus (16), Rusijos dujų tiekėjų audituotas metines ataskaitas ir RV strateginius dokumentus (17).

                     (212)

                     Komisija nustatė, kad viena iš priemonių, nurodytų kaip žaliavų rinkos iškraipymai 7 straipsnio 2a dalies antroje pastraipoje, t. y. (30 proc.) eksporto mokesčiai (18), TL buvo taikoma ir turėjo poveikį gamtinių dujų pardavimui Rusijoje.

                     (213)

                     Be to, Bendrosios dujų tiekimo sistemos (toliau – BDTS) savininkui suteikta išimtinė teisė eksportuoti dujinės būsenos dujas. Įstatymuose taip pat numatyta, kad BDTS savininkas gali būti tik valstybės valdomas subjektas. Tad bendrovė „Gazprom“ turi vienintelę licenciją eksportuoti gamtines dujas. Aprašytą padėtį būtų galima vertinti kaip priemonę „licencijų išdavimo reikalavimai“ arba priemonę „pripažintų eksportuotojų sąrašas“.

                     (214)

                     Galiausiai skundo pateikėjas atkreipė dėmesį į dvigubą gamtinių dujų kainodarą, kaip į galimą žaliavų rinkos iškraipymą. Iš tikrųjų, atlikus tyrimą rasta įrodymų, kad Rusijos vidaus rinkoje parduodamoms ir eksportuojamoms gamtinėms dujoms taikoma dvigubos kainodaros sistema, grindžiama dujų kainos formule, naudojama nustatant reguliuojamas kainas vidaus rinkoje.

                     (215)

                     Šiuo požiūriu kaina Rusijos vidaus rinkoje yra reguliuojama valstybiniam dujų tiekėjui „Gazprom“, o kitiems tiekėjams – nereguliuojama. Tačiau, kaip pažymėjo tiriamieji eksportuojantys gamintojai ir kaip žinoma iš viešai paskelbtos informacijos (19), kiti tiekėjai (kurie nėra „Gazprom“) glaudžiai laikosi kainos, kurią RV nustato bendrovei „Gazprom“. Priklausomai nuo metų kaina vidaus rinkoje nustatoma pagal dujų kainų formulę arba taikant indeksavimą. Naudojamą indeksą Rusijos ekonomikos vystymosi ministerija reguliariai skelbia socialinės ekonominės plėtros prognozėje (20). Pagal dujų kainų formulę apskaičiuojamas tinkamas vidaus kainos lygis iš tarptautinės gamtinių dujų kainos atskaičius eksporto mokesčius, tarptautinio ir vidaus vežimo išlaidas ir vadinamąjį sumažinimo koeficientą. Komisija nusprendė, kad dvigubos kainodaros poveikis gali būti siejamas su sumažinimo koeficientu, kuris nepriklauso nuo eksporto mokesčių poveikio.

                     (216)

                     Komisija palygino gamtinių dujų kainą su kaina tipiškoje tarptautinėje rinkoje. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad gamtinių dujų kaina Rusijos vidaus rinkoje yra gerokai, daugiau nei dvigubai, mažesnė, palyginti su Vaidhauze mokama kaina, apskaičiuojama, kaip paaiškinta 59 ir 60 konstatuojamosiose dalyse.

                     (217)

                     Kaip paaiškinta 55 konstatuojamosios dalies d punkte, Komisija nusprendė, kad Vaidhauze mokama kaina yra tinkamas tipiškos tarptautinės rinkos lyginamasis rodiklis, kurį naudojant galima įvertinti gamtinių dujų kainos iškraipymą Rusijos vidaus rinkoje.

                     (218)

                     Vienas iš bendradarbiaujančių Rusijos gamintojų teigė, kad gamtinės dujos nėra KAN gamybos žaliava, tad jų negalima įtraukti į analizę pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį. Be to, nagrinėjamoji suinteresuotoji šalis tvirtino, kad iš skundo nėra aišku, kad gamtinių dujų sąnaudos sudarytų 17 proc. visų KAN gamybos sąnaudų.

                     (219)

                     Kaip paaiškinta 52 konstatuojamojoje dalyje, gamtinės dujos sudaro daugiau nei 50 proc. nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų. Tai, kad gamtinės dujos naudojamos gaminant amoniaką, – tai yra vienas iš pirmųjų nagrinėjamojo produkto gamybos etapų, kaip paaiškinta 60 konstatuojamojoje dalyje, nekeičia jų kaip nagrinėjamojo produkto gamybai būtinos žaliavos pobūdžio. Abu Rusijos KAN gamintojai yra visiškai integruotos chemijos pramonės gamyklos, tad gamindami nagrinėjamąjį produktą jie abu gauna naudos iš nustatytų su gamtinėmis dujomis susijusių iškraipymų. Todėl tvirtinimas preliminariai atmetamas.

                     (220)

                     Atsižvelgdama į savo vertinimą, kaip paaiškinta 205–215 konstatuojamosiose dalyse, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad su gamtinėmis dujomis susijusių iškraipymų, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį, yra.

               6.4.   Sąjungos interesai pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalį

                     (221)

                     Padariusi išvadą, kad pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį Rusijoje esama žaliavų rinkos iškraipymų, Komisija įvertino, ar galima daryti aiškią išvadą, jog atsižvelgiant į Sąjungos interesus reikia nustatyti laikinųjų muitų dydį pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį. Sąjungos interesai buvo nustatyti vertinant visą su šiuo tyrimu susijusią informaciją, įskaitant nepanaudotus pajėgumus eksportuojančioje valstybėje, konkurenciją dėl žaliavų ir poveikį tiekimo grandinėms, skirtoms Sąjungos bendrovėms, kaip numatyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalyje. Siekdama atlikti tokį vertinimą Komisija įtraukė konkrečius klausimus į visoms suinteresuotosioms šalims skirtą klausimyną. Skundo pateikėjas ir kai kurie besiskundžiantys gamintojai į tuos klausimus atsakė. Dar kelios šalys į tuos klausimus atsakė, bet dauguma tų kelių šalių atsakymų buvo neišsamūs.

               6.4.1.   Nepanaudoti pajėgumai eksportuojančioje valstybėje

                     (222)

                     Kalbant apie KAN, kaip pažymėta 141 ir 143 konstatuojamosiose dalyse, KAN paprastai gaminami integruotuose chemijos pramonės įrenginiuose. Taigi nepanaudoti pajėgumai iš esmės priklauso nuo tokių integruotų įrenginių konfigūracijos ir gamintojo klientų bazės. Kiekviena bendrovė siekia užtikrinti kuo didesnį visų savo įrenginių pelningumą, todėl sunku nustatyti tikslius nepanaudotus pajėgumus.

                     (223)

                     Atsižvelgdama į tai ir į atliekant tyrimą surinktą informaciją Komisija nustatė, kad Rusijoje nepanaudoti pajėgumai sudaro nuo 330 000 iki 750 000 tonų per metus, t. y. 7–16 proc. Sąjungoje suvartojamo KAN kiekio. Tie skaičiai buvo nustatyti remiantis patikrinta informacija apie dviejų bendradarbiaujančių Rusijos eksportuojančių gamintojų, kurių pagaminama produkcija sudaro didžiąją dalį Rusijos atitinkamos gamybos apimties, pajėgumus (faktinius nepanaudotus pajėgumus, neatsižvelgiant į rezervinius pajėgumus), ir skundo pateikėjų pateikta informacija (potencialūs nepanaudoti pajėgumai, atsižvelgiant į rezervinius pajėgumus).

                     (224)

                     Rusijos KAN rinka (21) yra nedidelė, palyginti su Rusijos KAN gamybos pajėgumais (22). Pagamindama daug daugiau, nei suvartojama vidaus rinkoje, Rusija yra grynoji KAN eksportuotoja.

                     (225)

                     2017 m. Rusija eksportavo daugiau nei 100 000 tonų KAN į Ukrainą. 2017 m. gegužės mėn. Ukrainai pradėjus taikyti Rusijos kilmės KAN antidempingo priemones, atsirado galimybė nukreipti tą eksporto srautą į kitas palankesnes rinkas, įskaitant Sąjungos rinką.

                     (226)

                     Rusijos eksporto potencialas yra akivaizdus. Net jeigu Rusijos gamintojų rezerviniai pajėgumai būtų laikomi ribotais, negalima paneigti, kad nuo 2018 m. rugpjūčio mėn. iš Rusijos į Sąjungą importuojamas KAN kiekis vis didėja, kaip parodyta 2 lentelėje (taip pat žr. registracijos reglamento 1 lentelę). Taip pat pažymima, kad 2018 m. rugsėjo 19 d. rašto 9 puslapyje bendrovė „Eurochem“ prognozavo, kad 2018 m. ir 2019 m. Rusijos eksportuojamas KAN kiekis didės.

               6.4.2.   Konkurencija dėl žaliavų

                     (227)

                     Kaip pažymėta 54 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad dujų kainas Rusijos vidaus rinkoje reguliuoja valstybė federaliniais įstatymais, todėl jos neatspindi įprastų rinkos sąlygų, kuriomis kainos iš esmės nustatomos pagal gamybos sąnaudas ir pelno lūkesčius.

                     (228)

                     Bendrovė „Acron“ pateikė pranešimą apie konkurenciją Rusijos dujų rinkoje (būtent dujų kainodarą, pelningumą reguliuojamomis ir nereguliuojamomis kainomis ir tiekimo šaltinius), kurį 2016 m. parengė RV ir kuris nėra susijęs su šiuo tyrimu. Tačiau, Komisijos nuomone, tuo pranešimu, apie kurį kalbama 56 ir 57 konstatuojamosiose dalyse, nėra paneigiami ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje nustatyti faktai.

                     (229)

                     Reguliuojant kainas Rusijos dujų rinkoje Rusijos KAN gamintojai įgyja nesąžiningą pranašumą, nes dėl 209–217 konstatuojamosiose dalyse aptartų vidaus teisės aktų jie gali naudotis dirbtinai mažomis dujų kainomis vidaus rinkoje. Kita vertus, Sąjungos gamintojams tokia kainų diskriminacija pagal Rusijoje galiojančius teisės aktus daro neigiamą poveikį ir jiems tenka mokėti gerokai didesnes kainas, nei už tas pačias dujas moka Rusijos gamintojai.

                     (230)

                     Komisija mano, jog greito tokios padėties pasikeitimo tikėtis negalima (23).

               6.4.3.   Poveikis tiekimo grandinėms, skirtoms Sąjungos bendrovėms

                     (231)

                     Remiantis tyrimo metu nustatytais faktais tikėtinas poveikis tiekimo grandinėms yra ribotas. Faktiškai dauguma šalių, įskaitant importuotojus, teigė, kad galutiniai KAN naudotojai, t. y. ūkininkai, būtų vienintelės šalys, kurioms padarytų poveikį dėl taikomų priemonių didėjančios kainos, nes tiekimo grandinėje nėra tarpinių šalių, kurios galėtų prisiimti muitus. Kadangi KAN yra skysta ir gana vienarūšė biržos prekė, įvairios kilmės KAN yra maišomi cisternose ir dauguma tiekimo grandinės dalyvių nekreipia dėmesio į perkamų ir (arba) naudojamų KAN kilmę. Todėl tikėtina, kad tiekimo grandinės iš esmės nepasikeis, jeigu bus imamasi priemonių. Sąjungos gamintojai ir toliau gamins KAN, o atsižvelgiant į prognozuojamą KAN paklausos padidėjimą ir į tai, kad Sąjungos gamintojai tam tikru ribotu mastu gali gaminti ir kitus produktus, numatoma, kad KAN ir toliau bus importuojami iš Rusijos (ir kitų tiriamųjų šalių).

                     (232)

                     Remiantis tyrimo metu nustatytais faktais poveikis Sąjungos ūkininkams apskritai būtų nedidelis. Komisija nustatė, kad KAN tenka mažiau nei 1 proc. visų ūkininkavimo sąnaudų Sąjungoje. Todėl, jeigu būtų imamasi priemonių, su tuo susijęs kainų padidėjimas neturėtų padaryti didelio poveikio visam Sąjungos ūkininkavimo sektoriui.

                     (233)

                     Atsižvelgdama į tai, kad KAN trąšos naudojamos labai įvairiomis aplinkybėmis priklausomai nuo auginamos kultūros, regiono ir kt., Komisija įvertino poveikį Prancūzijoje (kuri yra pagrindinė kviečius gaminanti Sąjungos valstybė narė) įsikūrusiems ūkiams, kurių specializacija yra paprastieji kviečiai (pagrindinė kultūra, kuriai naudojami KAN) ir kurie naudoja KAN atskirai kaip vienintelį azoto trąšų šaltinį.

                     (234)

                     2013 m. tokiuose specializuotuose ūkiuose visos trąšos sudarė 21,94 proc. patiriamų sąnaudų (24). Komisijos skaičiavimais, 2017–2018 m. KAN sudarė iki 10 proc. visų jų gamybos sąnaudų (25). Atsižvelgiant į didžiausią nustatytą laikinąjį antidempingo muitą, gamybos sąnaudos padidėtų daugiausia 3 proc. (26), jeigu priemonių lygis nepasikeistų. Tad Komisija padarė išvadą, kad priemonės nepadarytų neproporcingo poveikio net tokiems ūkiams. Be to, daugelyje ūkių Sąjungoje (taip pat Prancūzijoje) auginamos kelios kultūros.

               6.4.4.   Išvada

                     (235)

                     Įvertinusi visą su šiuo tyrimu susijusią informaciją Komisija padarė preliminarią išvadą, kad Rusijos atveju atsižvelgiant į Sąjungos interesus reikia nustatyti laikinųjų muitų dydį pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį.

                     (236)

                     Visų pirma, Komisija pirmiausia nustatė, kad Rusijoje esama su nagrinėjamuoju produktu susijusių žaliavų rinkos iškraipymų. Antra, Komisija nustatė, kad Rusija turi nepanaudotų pajėgumų, kurie gali būti panaudoti siekiant padidinti eksporto į Sąjungą apimtį. Be to, Komisija nustatė, kad dėl Rusijos rinkoje reguliuojamų gamtinių dujų kainų Rusijos gamintojai įgyja nesąžiningą pranašumą, palyginti su Sąjungos gamintojais. Galiausiai Komisija padarė išvadą, kad priemonės nepadarytų neigiamo poveikio tiekimo grandinei Europoje. Kalbant konkrečiau, Komisija nustatė, kad, nors priemonės galėtų padaryti poveikį nedideliam ūkininkų skaičiui Sąjungoje, toks poveikis būtų ribotas ir apskritai nebūtų neproporcingas. Galiausiai Komisija nusprendė, kad KAN importas vyks ir toliau, tad taikant priemones tiekimas nebūtų sutrikdytas. Atsižvelgiant į prognozuojamą KAN paklausos padidėjimą ir į tai, kad Sąjungos gamintojai tam tikru ribotu mastu gali gaminti ir kitus produktus, tikimasi, kad iš nagrinėjamųjų šalių, kurių rinkos dalis tiriamuoju laikotarpiu buvo didesnė nei 37 proc., ir toliau bus importuojami KAN. Bet kuriuo atveju, pasitelkdami nepanaudotus pajėgumus Sąjungos gamintojai gali gaminti didelius KAN kiekius.

                     (237)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Rusijos atveju už dempingo skirtumą mažesnis muitas būtų nepakankamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti. Žalą Sąjungos gamintojams daro ne tik dempingas, bet ir papildomi prekybos iškraipymai, palyginti su Rusijos eksportuojančiais gamintojais. Todėl, siekiant tinkamai apsaugoti prekybą, Rusijai taikytinų priemonių lygis turi būti lygus preliminariai nustatytam dempingo skirtumui.

               7.   SĄJUNGOS INTERESAI

                     (238)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas importui iš Rusijos, Trinidado ir Tobago ir JAV neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, tarp jų – Sąjungos pramonės, importuotojų, naudotųjų ir kitų svarbių ekonominės veiklos vykdytojų interesai.

               7.1.   Sąjungos pramonės interesai

                     (239)

                     Visoje Sąjungoje yra 20 žinomų KAN gamintojų. Sąjungos gamintojai, kuriems tenka 80 proc. Sąjungos gamybos apimties, bendradarbiavo atliekant tyrimą. Dvi bendrovės arba bendrovių grupės, kurioms tenka 30 proc. KAN gamybos apimties Sąjungoje, pareiškė prieštaravimą dėl šios bylos.

                     (240)

                     Jeigu priemonių nebus imamasi, tikėtina, kad Sąjungos pramonei bus padarytas didelis neigiamas poveikis, susijęs su mažesne pardavimo apimtimi ir tolesniu kainų mažinimu bei atitinkamai mažėjančiu pelningumu ir investicijomis. Imantis priemonių Sąjungos pramonė galėtų išnaudoti savo potencialą Sąjungos rinkoje, kurioje visiems sudaromos vienodos sąlygos, atgauti prarastą rinkos dalį ir padidinti pelningumą, kad jis pasiektų tvarų lygį.

               7.2.   Nesusijusių importuotojų interesai

                     (241)

                     Trys nesusiję importuotojai pateikė klausimyno atsakymus. Tik du iš jų sutiko toliau bendradarbiauti atliekant tyrimą.

                     (242)

                     Su KAN susijusi veikla sudaro nedidelę vieno iš tų dviejų bendradarbiaujančių importuotojų, kuris faktiškai yra narių vardu veikianti kooperatyvų sąjunga, veiklos dalį. Kitas importuotojas, labiau priklausomas nuo KAN, pritaiko savo pardavimo kainas atsižvelgdamas į KAN rinkos raidą. Du bendradarbiaujantys importuotojai siūlo daug įvairių paslaugų ir (arba) produktų ir turi kelis tiekimo šaltinius.

                     (243)

                     Bet kokie neigiami priemonių taikymo padariniai Sąjungos importuotojams negali būti didesni nei teigiamos jų taikymo pasekmės Sąjungos pramonei. Priemonėmis numatoma sudaryti vienodas sąlygas, kuriomis galėtų pasinaudoti visos šalys. Be to, importuotojai siūlo daug įvairių trąšų ir (arba) paslaugų ir turi kelis tiekimo šaltinius. Dauguma šalių, įskaitant abu bendradarbiaujančius importuotojus, pareiškė, kad galiausiai su priemonėmis susijęs kainų padidėjimas (jeigu jos didės) padarytų poveikį galutiniams KAN naudotojams, t. y. ūkininkams.

               7.3.   Naudotojų interesai

                     (244)

                     Klausimyno atsakymus pateikė vienuolika naudotojų interesams atstovaujančių šalių, bet yra nedaug duomenų, kuriuos galima patikrinti.

                     (245)

                     Asociacijos, atstovaujančios kooperatyvams ir (arba) ūkininkams Sąjungoje (COPA-COGECA), Prancūzijoje (COOP de France), Airijoje (Airijos ūkininkų asociacija) ir Suomijoje (MTK), pareiškė, kad priemonės padarytų neigiamą poveikį KAN naudotojams, t. y. ūkininkams. Daug Prancūzijos kooperatyvų, kooperatyvų sąjungų ir (arba) grupių ir pirkimo platformų, ūkininkų vardu perkančių žemės ūkio reikmenis, pateikė pastabų dėl neigiamo poveikio, kurį priemonės galėtų padaryti Prancūzijos ūkininkams. Panašią nuomonę išsakė ir bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, keli nesusiję importuotojai ir įvairūs ekonominės veiklos vykdytojai Prancūzijoje ir Ispanijoje.

                     (246)

                     Vienas didelis Prancūzijos tarpininkas, vykdantis veiklą žemės ūkio maisto produktų ir trąšų sektoriuose, pareiškė, kad antidempingo priemonės „turi būti lengvos“.

                     (247)

                     Kai kurios šalys teigė, kad yra nedaug pakaitinių produktų, kuriais ūkininkai (ir (arba) kiti ekonominės veiklos vykdytojai) galėtų naudotis, arba kad jų visai nėra, nes Sąjungoje pagaminama nepakankamai azoto trąšų. Tačiau bylos medžiagoje nėra jokių įrodymų, kad Sąjungoje trūksta azoto trąšų; apskritai yra daug azoto trąšų šaltinių, kaip antai kalcio amonio nitratas, amonio nitratas ar karbamidas.

                     (248)

                     Kai kurios pastabos buvo susijusios su KAN sąnaudų svarba ūkiui (nors šalys labai įvairiai vertino konkrečius kiekius) ir (arba) buvo pažymėta, kad ūkininkai jau daugelį metų kenčia dėl įvairių priežasčių (kaip antai prasto derliaus 2016 m., mažų pardavimo kainų, prasto oro arba didelės konkurencijos rinkoje) ir kad kyla pavojus darbo vietoms. Tų šalių teigimu, antidempingo priemonės priverstų kai kuriuos ūkininkus nutraukti gamybą ir (arba) toliau pablogintų padėtį sektoriuje, kuris negali perkelti sąnaudų ir turi išlikti konkurencingas globalizuotoje rinkoje. Kai kurioms šalims antidempingo priemonės būti kompromisas vietoje bendros žemės ūkio politikos, o pastaroji taps nepakankama, kad garantuotų ūkių pajamas ir konkurencingumą.

                     (249)

                     Komisija atmetė tuos argumentus. Pripažindama, kad poveikis galėtų būti įvairus priklausomai nuo ūkio arba ūkininkavimo veiklos rūšies, Komisija vis dėlto nustatė, kad KAN sudaro mažiau nei 1 proc. visų ūkininkavimo sąnaudų Sąjungoje. Todėl, jeigu būtų imamasi priemonių, su tuo susijęs kainų padidėjimas neturėtų padaryti didelio poveikio visam Sąjungos ūkininkavimo sektoriui.

                     (250)

                     Atsižvelgdama į tai, kad KAN trąšos naudojamos labai įvairiomis aplinkybėmis priklausomai nuo auginamos kultūros, regiono ir kt., Komisija įvertino galimą priemonių poveikį Prancūzijoje (kuri yra pagrindinė kviečius gaminanti Sąjungos valstybė narė) įsikūrusiems ūkiams, kurių specializacija yra paprastieji kviečiai (pagrindinė kultūra, kuriai naudojami KAN) ir kurie naudoja KAN kaip vienintelį azoto trąšų šaltinį.

                     (251)

                     2013 m. tokiuose specializuotuose ūkiuose KAN sudarė 15,4 proc. patiriamų sąnaudų (27). Komisijos skaičiavimais, 2017–2018 m. KAN sudarė iki 10 proc. visų jų gamybos sąnaudų (28). Atsižvelgiant į didžiausią nustatytą laikinąjį antidempingo muitą, gamybos sąnaudos padidėtų maždaug 3 proc. (29), jeigu priemonių lygis nepasikeistų. Taigi, jeigu būtų imamasi priemonių, su tuo susijęs kainų padidėjimas pagal nepalankiausią scenarijų neturėtų padaryti neproporcingai didelio poveikio ūkiams, inter alia, atsižvelgiant į ūkininkų turimas priemones gauti KAN priimtinomis kainomis (pvz., perkant kartu per pirkimo platformas arba apsidraudžiant nuo su skirtumais susijusios rizikos). Be to, daugelis Sąjungos ūkių augina kelias kultūras.

                     (252)

                     Kalbant apie teiginį dėl poveikio darbo vietoms ūkiuose, pažymima, kad pastaraisiais metais ūkininkavimas Sąjungoje yra ir (arba) tampa imlesnis technologijoms, tad darbuotojų skaičius mažėja ir, kaip prognozuojama, mažės toliau (30). Tikimasi, kad antidempingo priemonių poveikis bus ribotas, palyginti su dabartinėmis tendencijomis.

                     (253)

                     Nepaisant pirmiau išdėstytų negalutinių išvadų, Komisija ragina šalis, kurios dar nepateikė savo nuomonių, pristatyti savo poziciją dėl naudotojų interesų. Tokios pastabos ir kiti duomenys, kuriuos Komisija gaus iš suinteresuotųjų šalių iki nustatytų terminų po laikinųjų priemonių nustatymo, bus išsamiai išnagrinėti baigiamajame etape.

               7.4.   Kiti veiksniai

                     (254)

                     Šiame skirsnyje vertinamos kitos pastabos, kurias pateikė kelios suinteresuotosios šalys. Tai eksportuojantys gamintojai, importuotojai, Sąjungos, Prancūzijos ir Airijos kooperatyvams ir (arba) ūkininkams atstovaujančios asociacijos, Prancūzijos kooperatyvai, kooperatyvų sąjungos ir (arba) grupės ir pirkimo platformos, kuriose ūkininkų vardu perkami žemės ūkio reikmenys, ir įvairūs ekonominės veiklos vykdytojai Prancūzijoje, Ispanijoje ir kitose Sąjungos dalyse.

                     (255)

                     Kai kurios šalys priešinosi priemonėms teigdamos, kad importas yra būtinas, Sąjungoje pagaminama nepakankamai KAN, paklausos ir pasiūlos atotrūkis vis didėja, o Sąjungos KAN gamintojai teikia pirmenybę kitiems didesnės pridėtinės vertės produktams. Komisija atmetė tuos argumentus. Apskritai yra pakankamai KAN tiekimo šaltinių. Tuo, kad Sąjungoje yra ribota KAN gamyba, Sąjungoje didėja KAN paklausa ir Sąjungoje išnyksta kai kurie tradiciniai KAN tiekimo šaltiniai (pvz., viena Prancūzijos bendrovė, kuri anksčiau gamino KAN, pradėjo gaminti tik kitas trąšas), dempingo pateisinti negalima. Atlikus tyrimą matyti, kad geriau išlaikyti kelis tiekimo šaltinius Sąjungoje (31), įskaitant vietos KAN gamintojus, užuot didinus priklausomumą nuo KAN gamybos trečiosiose šalyse, kuriose laikomasi nesąžiningos prekybos praktikos ir (arba) esama žaliavų rinkos iškraipymų ir (arba) yra didesnis anglies pėdsakas (32). Taip pat nustatyta, kad Sąjungos KAN gamintojai turi pajėgumus ir (arba) galimybę padidinti KAN gamybos apimtį, kai bus užtikrintos vienodos sąlygos.

                     (256)

                     Kai kurios šalys teigė, kad dėl priemonių sumažės KAN naudojimas, o šios trąšos turi mažesnį neigiamą poveikį aplinkai nei kitos, todėl tai trukdytų įgyvendinti aplinkos apsaugos politiką. Komisija tą argumentą atmetė. Net jeigu KAN turi daug agronominių pranašumų, jie nėra neutralūs aplinkai ir iš principo dėl jų patiriami didesni amoniako nuostoliai jam išgaruojant nei tada, kai naudojamos kitos nitratų trąšos.

                     (257)

                     Kai kurios šalys tvirtino, kad nukentės kiti ekonominės veiklos vykdytojai, kad Sąjungos KAN gamybos įmonėse yra mažiau darbo vietų nei kituose sektoriuose, kad kyla pavojus aprūpinimui maistu (nes dėl priemonių ūkininkai naudos mažiau KAN, dėl to bus mažesnis derlius ir bus pagaminama mažiau produkcijos) ir kad visos azoto trąšos pabrangs (tad išliks įprastas atotrūkis tarp įvairių rūšių trąšų). Komisija atmetė tuos argumentus. Nėra patikimai apskaičiuotas su KAN susijusių darbo vietų skaičius atitinkamų ekonominės veiklos vykdytojų įmonėse, bet remiantis patikrintais duomenimis Sąjungos gamintojų įmonėse yra daugiau nei 1 000 su KAN susijusių darbo vietų. Klausimyno atsakymus pateikė šešios šalys, atstovaujančios įvairių ekonominės veiklos vykdytojų interesams, bet yra nedaug duomenų, kuriuos galima patikrinti. Kalbant apie aprūpinimą maistu, priemonėmis siekiama sudaryti vienodas sąlygas, kuriomis galėtų naudotis visos šalys. Bylos medžiagoje nėra jokių įrodymų, kad padidėjusios KAN kainos (jeigu jos didės) padarys didelį poveikį kitų trąšų kainoms.

               7.5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

                     (258)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė preliminarią išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, dėl kurių priemonių nustatymas importuojamiems nagrinėjamųjų šalių kilmės KAN šiame tyrimo etape neatitiktų Sąjungos interesų.

               8.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

                     (259)

                     Remiantis Komisijos padarytomis išvadomis dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

                     (260)

                     Laikinosios antidempingo priemonės importuojamiems Trinidado ir Tobago ir Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vandeninio arba amoniakinio tirpalo pavidalo karbamido ir amonio nitrato mišiniams turėtų būti nustatytos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje numatytą mažesnio muito taisyklę. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus (208 konstatuojamoji dalis). Muitų dydis nustatytas pagal tuos dempingo ir žalos skirtumus, kurie yra mažesni.

                     (261)

                     Laikinosios antidempingo priemonės importuojamiems Rusijos kilmės vandeninio arba amoniakinio tirpalo pavidalo karbamido ir amonio nitrato mišiniams turėtų būti nustatytos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalį. Komisija įvertino, ar žalai pašalinti pakaktų nustatyti už dempingo skirtumą mažesnį muitą. Nustačiusi su nagrinėjamuoju produktu susijusius žaliavų rinkos iškraipymus, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2a dalį, be kita ko, atsiradusius dėl 30 proc. eksporto mokesčio taikymo, Komisija padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į Sąjungos interesus, kaip numatyta pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2b dalyje, reikia nustatyti dempingo skirtumų lygio muitų dydį, nes už dempingo skirtumus mažesnis muitas būtų nepakankamas Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti.

                     (262)

                     Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti tokios:

                                 Šalis

                                 Bendrovė

                                 Dempingo skirtumas (%)

                                 Žalos skirtumas (%)

                                 Laikinasis antidempingo muitas

                                 Rusija

                                 „PJSC Acron“

                                 31,9

                                 31,9

                                 31,9

                                 Rusija

                                 „Novomoskovsky Azot“

                                 34,0

                                 34,0

                                 34,0

                                 Rusija

                                 „Nevinnomyssky Azot“

                                 34,0

                                 34,0

                                 34,0

                                 Rusija

                                 Visos kitos bendrovės

                                 34,0

                                 34,0

                                 34,0

                                 Trinidadas ir Tobagas

                                 „Methanol Holdings (Trinidad) Limited“

                                 55,9

                                 16,3

                                 16,3

                                 Trinidadas ir Tobagas

                                 Visos kitos bendrovės

                                 55,9

                                 16,3

                                 16,3

                                 Jungtinės Amerikos Valstijos

                                 „CF Industries Holdings, Inc.“

                                 37,3

                                 22,6

                                 22,6

                                 Jungtinės Amerikos Valstijos

                                 Visos kitos bendrovės

                                 37,3

                                 22,6

                                 22,6

                     (263)

                     Šiame reglamente nurodytos individualios antidempingo muito normos bendrovėms nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos atitinka atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kuri konkrečiai nepaminėta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, turėtų būti taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios individualios antidempingo muito normos.

                     (264)

                     Pasikeitus pavadinimui bendrovė gali prašyti taikyti šias individualias antidempingo muito normas. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (33). Prašyme turi būti pateikta visa susijusi informacija, įrodanti, kad pakeitimas neturi poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai taikoma muito norma. Jeigu bendrovės pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio jos teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo pakeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

                     (265)

                     Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia specialių priemonių, kad būtų užtikrintas individualių antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms nustatyti individualūs antidempingo muitai, valstybių narių muitinėms privalo pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Ši sąskaita faktūra turi atitikti 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamiems produktams turėtų būti taikomas visoms kitoms bendrovėms galiojantis antidempingo muitas.

                     (266)

                     Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai būtų tinkamai taikomi, visoms kitoms bendrovėms nustatytas antidempingo muitas turėtų būti taikomas ne tik per šį tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu į Sąjungą neeksportavo.

               9.   REGISTRACIJA

                     (267)

                     Kaip paminėta 1.2 skirsnyje, Komisija nustatė, kad importuojami vandeninio arba amoniakinio tirpalo pavidalo karbamido ir amonio nitrato mišinių kiekiai turi būti registruojami. Registracija buvo vykdoma siekiant galimai surinkti muitus atgaline data, kaip numatyta pagrindinio reglamento 10 straipsnio 4 dalyje.

                     (268)

                     Atsižvelgiant į pradiniame etape nustatytus faktus, importuojamų produktų registravimą reikėtų nutraukti.

                     (269)

                     Šiame tyrimo etape nėra priimtas joks sprendimas dėl galimo antidempingo priemonių taikymo atgaline data. Toks sprendimas bus priimtas baigiamajame etape.

               10.   INFORMACIJA PIRMINIAME ETAPE

                     (270)

                     Remdamasi pagrindinio reglamento 19a straipsniu Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie planuojamą laikinųjų muitų nustatymą. Ši informacija taip pat paskelbta viešai Prekybos GD interneto svetainėje. Suinteresuotosioms šalims buvo pasiūlyta per tris darbo dienas pateikti pastabas dėl konkrečiai joms atskleistų skaičiavimų tikslumo.

                     (271)

                     Gauta pastabų iš „Fertilizers Europe“ ir keturių eksportuojančių gamintojų. Komisija atsižvelgė į pastabas, kurios buvo laikytos administracinio pobūdžio, ir atitinkamai pakoregavo skirtumus.

               11.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

                     (272)

                     Siekdama gero administravimo Komisija paragins suinteresuotąsias šalis per 15 dienų pateikti raštu pastabas ir (arba) per 5 dienas prašymus išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

                     (273)

                     Išvados dėl laikinųjų muitų nustatymo yra preliminarios ir gali būti pakeistos galutiniame tyrimo etape,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Importuojamiems Rusijos, Trinidado ir Tobago ir Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės vandeninio arba amoniakinio tirpalo pavidalo karbamido ir amonio nitrato mišiniams, kurių KN kodas šiuo metu yra 3102 80 00, nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

               2.   Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

                           Šalis

                           Bendrovė

                           Laikinasis antidempingo muitas (%)

                           Papildomas TARIC kodas

                           Rusija

                           „PJSC Acron“

                           31,9

                           C500

                           Rusija

                           „Novomoskovsky Azot“

                           34,0

                           C501

                           Rusija

                           „Nevinnomyssky Azot“

                           34,0

                           C504

                           Rusija

                           Visos kitos bendrovės

                           34,0

                           C999

                           Trinidadas ir Tobagas

                           „Methanol Holdings (Trinidad) Limited“

                           16,3

                           C502

                           Trinidadas ir Tobagas

                           Visos kitos bendrovės

                           16,3

                           C999

                           Jungtinės Amerikos Valstijos

                           „CF Industries Holdings, Inc.“

                           22,6

                           C503

                           Jungtinės Amerikos Valstijos

                           Visos kitos bendrovės

                           22,6

                           C999

               3.   2 dalyje nurodytoms bendrovėms nustatytos individualios muito normos taikomos, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kurioje pateikiama deklaracija su nurodyta data ir pasirašyta tą sąskaitą faktūrą išdavusio subjekto atstovo, kurio nurodomas vardas, pavardė ir pareigos: „Aš, toliau pasirašęs (-iusi), patvirtinu, kad (kiekį) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto (nagrinėjamasis produktas), parduodamo eksportui į Europos Sąjungą, [nagrinėjamoji šalis] pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) (papildomas TARIC kodas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.

               4.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

               5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

            2 straipsnis

               1.   Suinteresuotosios šalys pateikia Komisijai savo pastabas raštu dėl šio reglamento per 15 kalendorinių dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

               2.   Pageidaujančios būti išklausytos dalyvaujant Komisijai suinteresuotosios šalys pateikia tokį prašymą per 5 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

               3.   Pageidaujančios būti išklausytos dalyvaujant prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui suinteresuotosios šalys pateikia tokį prašymą per 5 kalendorines dienas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Bylą nagrinėjantis pareigūnas išnagrinėja prašymus, pateiktus pasibaigus šiam terminui, ir gali priimti sprendimą tam tikrais atvejais juos patenkinti.

            3 straipsnis

               1.   Muitinėms pavedama nutraukti importuojamų gaminių registraciją, nustatytą vadovaujantis 2019 m. kovo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/455 (34) (registracijos reglamentas) 1 straipsniu.

               2.   Surinkti duomenys apie produktus, kurie buvo įvežti į Sąjungą suvartoti ne vėliau kaip likus 3 savaitėms iki šio reglamento įsigaliojimo datos, saugomi tol, kol įsigalios galimos galutinės priemonės arba kol bus baigtas šis tyrimas.

            4 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
            1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. balandžio 10 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

            (2)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų Rusijos, Trinidado ir Tobago ir Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės karbamido ir amonio nitrato mišinių inicijavimą. OL C 284, 2018 8 13, p. 9.

            (3)  OL L 79, 2019 3 21, p. 9.

            (4)  Remiantis pirminiais Rusijos bendrovių išlaidų apskaitos dokumentais prieš atliekant su dujomis susijusį koregavimą.

            (5)  2000 m. gruodžio 29 d. Vyriausybės nutarimo Nr. 1021 11 ir 14 straipsniai.

            (6)  2018 m. spalio 22 d. bendrovės „Acron“ pateikta atnaujinta RV pranešimo, parengto JAV kompensacinio muito tyrimui dėl Rusijos Federacijos kilmės plokščių šaltojo valcavimo produktų iš plieno, redakcija.

            (7)  Praktiškai tai visi Rusijos dujotiekiai, išskyrus tam tikras nedideles vietos jungtis tarp gamyklos ir magistralinio dujotiekio.

            (8)  Žr. 2017 m. audituotą metinę „Novatek“ ataskaitą (p. 71) („Eurochem“ klausimyno atsakymų viešas O priedo C-9-2 priedėlis (NAK)).

            (9)  2013 m. vasario 7 d. Bendrojo Teismo (aštuntoji kolegija) sprendimas EuroChem Mineral and Chemical Company OAO (EuroChem MCC) prieš Europos Sąjungos Tarybą, T-84/07, ECLI:EU:T:2013:64, ir 2013 m. vasario 7 d. Bendrojo Teismo (aštuntoji kolegija) sprendimas Acron OAO prieš Europos Sąjungos Tarybą, T-118/10, ECLI:EU:T:2013:67.

            (10)  Žr. BP Statistical Review of World Energy 2018.

            (11)  Kolegijos ataskaita Ukraine – Anti-dumping measures on Ammonium Nitrate, WT/DS493/R, 7.85 punktas.

            (12)  2013 m. vasario 7 d. Bendrojo Teismo (aštuntoji kolegija) sprendimas EuroChem Mineral and Chemical Company OAO (EuroChem MCC) prieš Europos Sąjungos Tarybą, T-118/10, ECLI:EU:T:2013:67. 2013 m. vasario 7 d. Bendrojo Teismo (aštuntoji kolegija) sprendimas Acron OAO prieš Europos Sąjungos Tarybą, T-84/07, ECLI:EU:T:2013:64.

            (13)  Tikslus skaičius nenurodomas, nes tai konkrečios bendrovės duomenys.

            (14)  Taip pat žr. kolegijos ataskaitą EU – Footwear (WT/DS405/R), 7.403 punktas.

            (15)  Žr., pavyzdžiui, 2018 m. rugsėjo 11 d.„Yara“ pranešimo, paskelbto https://www.yara.com/siteassets/investors/057-reports-and-presentations/conferencesrs/2018/2018-09-11-yar-handelsbanken-presentation.pdf/, 8 skaidrę.

            (16)  BP Statistical Review of World Energy 2018;
         „Russian Oil and Gas Sector Regulatory Regime: Legislative Overview“ (King and Spalding 2017).

            (17)  2016–2036 m. socialinės ekonominės plėtros prognozės (Rusijos Federacijos ekonomikos vystymosi ministerija).

            (18)  2013 m. rugpjūčio 30 d. Rusijos Federacijos Vyriausybės įsakymas Nr. 754, kuriuo patvirtinamos eksporto muitų normos, taikomos iš Rusijos Federacijos į valstybes, kurios nėra Muitų sąjungos susitarimų šalys, eksportuojamoms prekėms.

            (19)  2017 m. metinėje ataskaitoje „Novatek“ (nepriklausomas gamtinių dujų gamintojas ir tiekėjas) vertindamas rizikos valdymo aspektus įvardijo kainų reguliavimą kaip riziką ir pažymėjo: „kadangi „Novatek“ yra nepriklausomas gamtinių dujų gamintojas, jam nėra taikomas valstybės gamtinių dujų kainų reguliavimas. Vis dėlto federalinio organo nustatytos kainos turi didelę įtaką bendrovės kainoms.“

            (20)  Paskelbta http://economy.gov.ru/minec/activity/sections/macro/prognoz/ (paskutinį kartą lankytasi 2019 m. kovo 4 d.).

            (21)  Nekonfidencialios skundo redakcijos 9 puslapyje pateikta diagrama „Pasaulinė KAN rinka (2015 m.)“. Rusijos KAN rinka sudaro tik nedidelę dalį skiltyje „Kiti“ (1 705 000 tonų).

            (22)  3 280 000 tonų 2018 m., kaip nurodyta nekonfidencialios skundo redakcijos 94 puslapyje.

            (23)  Pavyzdžiui, 2018 m. „Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy S. A.“ direktorių ataskaitos 45 puslapyje Sąjungoje numatomos gana stabilios gamtinių dujų kainos iki 2020 m. Ši ataskaita įtraukta į nekonfidencialią bylą (t18.010219).

            (24)  Remiantis ataskaita „ES javų ūkių ataskaitų bazė remiantis 2013 m. ŪADT duomenimis“, AGRI GD, p. 44, 2013 m. Prancūzijos ūkio, kurio specializacija yra paprastieji kviečiai, (visų rūšių) trąšų sąnaudos sudarė 286 EUR/ha. 21,94 proc. rezultatas buvo gautas padalijus 286 EUR iš veiklos išlaidų sumos (1 003 EUR/ha) ir nusidėvėjimo (298 EUR/ha).

            (25)  Remiantis ataskaita „ES javų ūkių ataskaitų bazė remiantis 2013 m. ŪADT duomenimis“, AGRI GD, p. 44, 2013 m. Prancūzijos ūkio, kurio specializacija yra paprastieji kviečiai, (visų rūšių) trąšų sąnaudos sudarė 286 EUR/ha. Todėl buvo padaryta prielaida, kad tokiame ūkyje KAN sąnaudos sudarytų iki 200 EUR/ha (70 proc. 286 EUR/ha, nes azoto trąšos sudaro 70 proc. visų ES naudojamų trąšų), t. y. 13 proc. visų 2013 m. gamybos sąnaudų. Po 2013 m. tas procentinis dydis sumažėjo. Atsižvelgiant į nuo 2013 m. Prancūzijoje sumažėjusias azoto trąšų kainas, kaip paskelbta „Agreste Bilan conjoncturel 2017 – Décembre 2017“ (žr. http://agreste.agriculture.gouv.fr/conjoncture/bilans-annuels-conjoncturels/), galima daryti pagrįstą prielaidą, kad 2017–2018 m. Prancūzijos ūkio, kurio specializacija yra paprastieji kviečiai ir kuriame KAN naudojami kaip vienintelis azoto trąšų šaltinis, KAN sudarė iki 10 proc. visų gamybos sąnaudų.

            (26)  Jeigu apskaičiuojant būtų naudojami 24 išnašoje pateikti duomenys, ta dalis būtų 5 proc.

            (27)  Remiantis ataskaita „ES javų ūkių ataskaitų bazė remiantis 2013 m. ŪADT duomenimis“, AGRI GD, p. 44, 2013 m. Prancūzijos ūkio, kurio specializacija yra paprastieji kviečiai, (visų rūšių) trąšų sąnaudos sudarė 286 EUR/ha. 15,4 proc. rezultatas buvo gautas padalijus 286 EUR iš veiklos išlaidų sumos (1 003 EUR/ha) ir nusidėvėjimo (298 EUR/ha).

            (28)  Remiantis ataskaita „ES javų ūkių ataskaitų bazė remiantis 2013 m. ŪADT duomenimis“, AGRI GD, p. 44, 2013 m. Prancūzijos ūkio, kurio specializacija yra paprastieji kviečiai, (visų rūšių) trąšų sąnaudos sudarė 286 EUR/ha. Todėl buvo padaryta prielaida, kad tokiame ūkyje KAN sąnaudos sudarytų iki 200 EUR/ha (70 proc. 286 EUR/ha, nes azoto trąšos sudaro 70 proc. visų ES naudojamų trąšų), t. y. 13 proc. visų 2013 m. gamybos sąnaudų. Po 2013 m. tas procentinis dydis sumažėjo. Atsižvelgiant į nuo 2013 m. Prancūzijoje sumažėjusias azoto trąšų kainas, kaip paskelbta „Agreste Bilan conjoncturel 2017 – Décembre 2017“ (žr. http://agreste.agriculture.gouv.fr/conjoncture/bilans-annuels-conjoncturels/v galima daryti pagrįstą prielaidą, kad 2017–2018 m. Prancūzijos ūkio, kurio specializacija yra paprastieji kviečiai ir kuriame KAN naudojami kaip vienintelis azoto trąšų šaltinis, KAN sudarė iki 10 proc. visų gamybos sąnaudų.

            (29)  Jeigu apskaičiuojant būtų naudojami 23 išnašoje pateikti duomenys, ta dalis būtų 5 proc.

            (30)  „2017–2030 m. ES žemės ūkio rinkų ir pajamų perspektyva“, Europos Komisija, 2017 m., p. 68, inter alia.

            (31)  Airijos ūkininkų asociacija pripažįsta, kad Airijos ūkininkai moka vieną iš didžiausių kainų pasaulyje už trąšas (t18.010593). Skundo pateikėjas tai sieja su tuo, kad prieš daugelį metų nebeliko vietos trąšų gamintojo (t18.011682).

            (32)  Amonio nitrato anglies pėdsakas ES sudaro 1,1 tonos CO2 ekvivalento tonai produkto, JAV – 2,3, o Rusijoje – 2,6. Šaltinis: Growing together, „Fertilizers Europe“, 2018 m.

            (33)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

            (34)  OL L 79, 2019 3 21, p. 9.