title: 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos Įgyvendinimo Reglamentas (ES) Nr. 1030/2010, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/200911 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatui

text:
17.11.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 300/1

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1030/2010
   2010 m. lapkričio 17 d.
   kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/200911 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikram importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatui
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas), Reglamentu (EB) Nr. 1467/2004 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikram importuojamam, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereflatui (PET) (toliau – galutinės antidempingo priemonės). Nustatyti muito dydžiai buvo iki 22,9 %, o tai atitiko 184 EUR/t importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis arba KLR) kilmės produkto.

               (2)

               Atlikus naujojo eksportuotojo peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį, Reglamentu (EB) Nr. 2167/2005 (3) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1467/2004.

         2.   Prašymas atlikti peržiūrą

               (3)

               Paskelbus pranešimą (4) apie artėjantį taikomų galutinių antidempingo priemonių galiojimo terminą, 2009 m. gegužės 13 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė „Plastics Europe“ polietileno tereftalato komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie gamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 50 %) viso PET Sąjungoje, vardu.

               (4)

               Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei gali tęstis arba pasikartoti.

               (5)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, Komisija nustatė, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą. 2009 m. rugpjūčio 18 d. Komisija pranešimu apie inicijavimą (5) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

         3.   Tuo pačiu metu atliekami tyrimai

               (6)

               Pažymima, kad 2009 m. rugsėjo 3 d. Komisija taip pat paskelbė antidempingo tyrimo (6) pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį ir antisubsidijų tyrimo (7) pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (8) 10 straipsnį inicijavimą dėl tam tikro importuojamo Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės PET.

               (7)

               2010 m. rugsėjo 29 d. Reglamentu (ES) Nr. 857/2010 (9) Taryba tam tikram importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės polietileno tereftalatui nustatė galutinį kompensacinį muitą. Tuo pačiu metu Komisija baigė antidempingo tyrimą (10).

         4.   Tyrimas

   4.1.   Tiriamasis laikotarpis

               (8)

               Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2008 m. liepos 1 d.–2009 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

               (9)

               Apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems gamintojams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, importuotojams ir (arba) prekiautojams bei žinomiems susijusiems naudotojams ir jų asociacijoms, eksportuojantiems gamintojams ir eksportuojančios nagrinėjamosios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

               (10)

               Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

               (11)

               Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį Sąjungos gamintojų, eksportuojančių gamintojų ir importuotojų skaičių, laikyta tikslinga, remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu, išnagrinėti, ar nereikėtų atlikti atrankos. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

               (12)

               Keturiolika Sąjungos gamintojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkami. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija, Komisija atrinko penkis Sąjungos gamintojus, kurie nesusijusiems pirkėjams ES parduoda 65 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų parduodamo kiekio.

               (13)

               Kadangi tik du eksportuojantys Kinijos gamintojai pateikė prašomą informaciją, atrankos atlikti nereikėjo.

               (14)

               Tik vienas importuotojas pateikė prašomą informaciją ir sutiko, kad gali būti atrenkamas. Todėl nesusijusių importuotojų atrankos atlikti nereikėjo.

               (15)

               Komisija klausimynus nusiuntė atrinktiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams ir visiems žinomiems susijusiems ir apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą pranešusiems naudotojams ir tiekėjams. Klausimynai taip pat nusiųsti žinomiems JAV (numatoma panaši šalis) gamintojams.

               (16)

               Klausimyno atsakymus pateikė penki atrinkti Sąjungos gamintojai, septyni Sąjungos naudotojai, trys žaliavų tiekėjai ir du JAV gamintojai. Be to, septyni bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pateikė prašomus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti. Tačiau eksportuojantys Kinijos gamintojai jokių klausimyno atsakymų nepateikė.

               (17)

               Atliekant tyrimą vienas iš penkių atrinktų Sąjungos gamintojų negalėjo pateikti visų prašomų duomenų, todėl atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti sumažintas iki keturių gamintojų, kurie parduoda 47 % visų bendradarbiaujančių gamintojų parduodamo kiekio.

               (18)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Sąjungos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:

                           a)

                              Sąjungos gamintojai

                                       —

                                          Novapet SA, Ispanija,

                                       —

                                          Equipolymers srl, Italija,

                                       —

                                       UAB Orion Global PET (Indorama), Lietuva,

                                       —

                                       UAB Neo Group, Lietuva.

                           b)

                              Sąjungos naudotojai

                                       —

                                          Puccetti, Italija.

                           c)

                              JAV gamintojai

                                       —

                                          M&G Polymers USA, LLC, JAV,

                                       —

                                          StarPet Inc., JAV.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

               (19)

               Nagrinėjamasis produktas – tas pats produktas, kaip ir pradiniame tyrime, t. y. KLR kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 39076020.

               (20)

               Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta pradinio tyrimo išvada, kad nagrinėjamasis produktas, eksportuojančių gamintojų gaminami ir vidaus rinkoje arba trečiosioms šalims parduodami produktai ir Sąjungos pramonės gaminami ir parduodami produktai pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis charakteristikomis bei naudojami ta pačia paskirtimi. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   1.   Pirminės pastabos

               (21)

               Kaip nurodyta pirmiau, nebuvo būtina atlikti atranką ir atrinkti eksportuojančius KLR gamintojus.

               (22)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo tiriama, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.

         2.   Importas dempingo kaina PTL

               (23)

               Kadangi importo iš KLR į Sąjungą apimtis nebuvo didelė, nebuvo pagrindo daryti pagrįstą išvadą dėl dempingo. Todėl nebuvo atliktas dempingo skaičiavimas remiantis eksporto iš KLR kainomis, o atliekant tyrimą dėmesys buvo skiriamas dempingo pasikartojimo tikimybei nustatyti.

         3.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

               (24)

               Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, toliau nurodytos išvados pagrįstos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato duomenimis ir prašymu atlikti peržiūrą.

         3.1.   Normaliosios vertės ir eksporto į trečiąsias šalis kainų santykis

               (25)

               Kadangi nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas nebendradarbiavo, rinkos ekonomikos trečiosios šalies vidaus rinkos pardavimo kainos buvo lyginamos su eksporto iš KLR į trečiąsias šalis kainomis remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi.

               (26)

               Kadangi KLR yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis kaina ar apskaičiuotąja normaliąja verte, gauta atitinkamoje trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis), arba pagal kainą, taikomą importuojant iš panašios šalies į kitas šalis, įskaitant Sąjungą, arba, jei tai neįmanoma, bet kuriuo kitu pagrįstu būdu, įskaitant už panašų produktą Sąjungoje faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą, kuri prireikus tinkamai pakoreguojama, kad būtų įskaičiuotas pagrįstas pelno dydis.

               (27)

               Pranešime apie inicijavimą tinkama panašia šalimi KLR normaliajai vertei nustatyti numatyta pasirinkti JAV, ir suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti savo pastabas. Pastabų ar prieštaravimų šiuo klausimu iš šalių nebuvo gauta. JAV buvo pasirinkta panašia šalimi atliekant pradinį tyrimą. Todėl JAV laikoma tinkama panašia šalimi.

               (28)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė buvo nustatyta remiantis panašios šalies gamintojų pateikta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už produktų, kurie, kaip buvo nustatyta, buvo parduoti įprastinėmis prekybos sąlygomis, rūšis.

               (29)

               Atsižvelgiant į tai normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė pardavimo vidaus rinkoje kaina, kurią nesusijusiems pirkėjams taikė bendradarbiaujantys JAV gamintojai.

               (30)

               Visų pirma buvo nustatyta, ar kiekvieno iš šių dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių JAV gamintojų bendras panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams kiekis buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar jis sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Nustatyta, kad per tiriamąjį laikotarpį abiejų JAV gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku.

               (31)

               Po to Komisija nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia JAV rinkoje parduoto panašaus produkto dalis per PTL buvo pelningai parduota vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams.

               (32)

               Kadangi panašaus produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė mažiau nei 80 % visos panašaus produkto pardavimo apimties, normalioji vertė buvo pagrįsta faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis pelningo pardavimo vidurkis.

               (33)

               Kaip nurodyta pirmiau, kadangi importo apimtis buvo nedidelė ir jokie eksportuojantys KLR gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina buvo nagrinėjama remiantis turimais KLR statistiniais eksporto duomenimis apie produkto, eksportuojamo iš KLR į tris svarbiausias eksporto rinkas (Japoniją, Ukrainą ir Jungtines Valstijas), kiekį ir vertę; tai buvo tinkamiausia turima informacija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Eksportas į šias rinkas sudarė apytiksliai 50 % KLR nagrinėjamojo produkto eksporto.

               (34)

               Iš KLR statistinių eksporto duomenų matyti, kad eksporto į pirmiau minėtas trečiąsias šalis kainos buvo mažesnės už nustatytą normaliąją vertę KLR. Iš tikrųjų atlikus tyrimą nustatyta, kad apskritai šis kainų skirtumas per PTL buvo 14–38 %. Tai rodo, kad yra tikimybė, jog eksportas į Sąjungą bus vėl vykdomas dempingo kaina, jeigu priemonės bus panaikintos.

         3.2.   Nepanaudoti pajėgumai

               (35)

               Kadangi nebuvo kitos informacijos apie gamybą ir pajėgumus, analizė atlikta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija.

               (36)

               Remiantis turima informacija ir kadangi nebuvo jokios paneigiančios informacijos, per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai KLR padidėjo 16 %. Per PTL buvo naudojama apie 72 % pajėgumų. Todėl nepanaudoti pajėgumai buvo dideli ir viršijo 700 000 tonų. Panaudojus šiuos pajėgumus, Kinijos tiekiamo produkto kiekis galėtų sudaryti iki 23 % Sąjungos suvartojamo produkto kiekio.

               (37)

               Be to, kadangi tikėtina, kad KLR gamybos pajėgumai augs daug sparčiau nei vidaus paklausa, didelė padidėjusios produkcijos dalis greičiausiai bus eksportuojama.

         4.   Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

               (38)

               Atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamojo produkto eksporto į pagrindines KLR eksporto rinkas kainos yra mažesnės už per PTL nustatytą normaliąją vertę, ir atsižvelgiant į didinamus nepanaudotus pajėgumus, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms, Kinijos eksporto į ES dempingo kaina apimtis padidės.

               (39)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms dempingas gali pasikartoti.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

               (40)

               Per PTL Sąjungoje panašų produktą gamino 17 gamintojų. Todėl laikoma, kad šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija, o kitų Sąjungos gamintoju atveju – remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis) sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (41)

               Iš šių 17 gamintojų 12 visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Nustatyta, kad šie 12 gamintojų pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 80 %) viso panašaus produkto Sąjungoje. Todėl šie 12 bendradarbiaujančių gamintojų sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). Kiti Sąjungos gamintojai toliau vadinami „kitais Sąjungos gamintojais“. Šie kiti Sąjungos gamintojai skundui nei pritarė, nei prieštaravo.

               (42)

               Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:

                           —

                           makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo ankstesnio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis informacija, surinkta iš gamintojų, kurie kreipėsi per atranką, o kitų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu, pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis,

                           —

                           atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.

               (43)

               Pažymima, kad ES PET rinkoje yra pakankamai daug gamintojų, paprastai priklausančių didesnėms grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra ne ES. Rinkoje vyksta konsolidacijos procesas – neseniai būta susiliejimų ir uždarymų. Pavyzdžiui, Tergal Fibers (Prancūzija), Invista (Vokietija) ir Artenius (JK) PET gamyklos nuo 2009 m. uždarytos, o Indorama perėmė buvusias Eastman gamyklas JK ir Nyderlanduose.

         E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Sąjungos suvartojimas

               (44)

               Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi ir iš Eurostato gautais duomenimis apie Sąjungos rinkos importo apimtį ir skaičiavimais, pagrįstais prašyme atlikti peržiūrą nurodyta informacija apie kitus Sąjungos gamintojus.

               (45)

               Nagrinėjamojo produkto suvartojimas Sąjungoje nuo 2006 m. iki PTL pabaigos padidėjo 11 %. Tiksliau tikroji paklausa 2007 m. padidėjo 8 %, 2007–2008 m. šiek tiek sumažėjo (2 procentiniais punktais), o nuo 2008 m. iki PTL pabaigos padidėjo 5 procentiniais punktais.

                  1   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Bendras ES suvartojimas (tonomis)

                           2 709 400

                           2 936 279

                           2 868 775

                           2 996 698

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              108

                              106

                              111

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostato duomenys ir prašymas atlikti peržiūrą.

         2.   Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos apimtis, rinkos dalis ir kainos

               (46)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina į ES apimtis buvo santykinai maža ir net sumažėjo. Per PTL ji sudarė 13 483 tonas arba 0,4 % rinkos dalies. 2006–2008 m. Kinijos importo kainos nekito, po to per PTL gerokai sumažėjo iki 897 EUR/t CIF lygiu, t. y. 12 procentinių punktų, palyginti su 2008 m. kainomis.

                  2   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Importo iš KLR apimtis (tonomis)

                           16 425

                           20 159

                           18 001

                           13 483

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              123

                              110

                              82

                           Importo iš KLR rinkos dalis

                           0,6 %

                           0,7 %

                           0,6 %

                           0,4 %

                           Importo kaina (EUR/toną)

                           1 011

                           1 008

                           1 020

                           897

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              100

                              101

                              89

                              Šaltinis: Eurostatas.

         3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

      a)   Importas iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų

               (47)

               Kaip minėta 6 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, antidempingo ir antisubsidijų tyrimai dėl iš Irano, Pakistano ir Junginių Arabų Emyratų importuojamo PET buvo vykdomi tuo pačiu metu kaip ir ši peržiūra.

               (48)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Irano, Pakistano ir Junginių Arabų Emyratų į ES apimtis labai padidėjo ir per PTL sudarė 304 202 tonas arba 10,2 % rinkos dalies. Šio importo kainos buvo net mažesnės už importo iš KLR kainas.

                  3   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų apimtis (tonomis)

                           55 939

                           67 067

                           218 248

                           304 202

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              120

                              390

                              544

                           Importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų rinkos dalis

                           2,1 %

                           2,3 %

                           7,6 %

                           10,2 %

                           Importo kaina (EUR/toną)

                           1 030

                           1 023

                           1 015

                           882

                              Šaltinis: Eurostatas.

      b)   Importas iš Korėjos Respublikos

               (49)

               Korėjos Respublikai antidempingo muitai taikomi nuo 2000 m. Tačiau dviem Korėjos bendrovėms taikomas nulinis antidempingo muitas, o atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Korėjos Respublikos toliau importuojamas didelis kiekis, kuris labai padidėjo per nagrinėjamąjį laikotarpį. Importo iš Korėjos apimtis nuo 2006 m. iki PTL pabaigos padidėjo beveik 150 %, o jam tenkanti rinkos dalis padidėjo nuo 3,5 % 2006 m. iki 7,7 % per PTL.

                  4   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Importo iš Pietų Korėjos apimtis (tonomis)

                           94 023

                           130 994

                           177 341

                           231 107

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              139

                              189

                              246

                           Importo iš Pietų Korėjos rinkos dalis

                           3,5 %

                           4,5 %

                           6,2 %

                           7,7 %

                           Importo kaina (EUR/t)

                           1 084

                           1 071

                           1 063

                           914

                              Šaltinis: Eurostatas.

               (50)

               Vidutinė importo iš Korėjos kaina iš esmės buvo šiek tiek mažesnė už vidutines Sąjungos gamintojų kainas. Tačiau Korėjos kainos buvo didesnės už vidutines KLR kainas.

      c)   Importas iš kitų pirmiau nenurodytų trečiųjų šalių

               (51)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo iš kitų trečiųjų šalių į ES apimtis šiek tiek padidėjo ir per PTL sudarė 428 396 tonas arba 14,3 % rinkos dalies. Šio importo kainos yra santykinai didelės ir viršija atitinkamas importo iš KLR ir šalių, nagrinėtų tuo pačiu metu atliekamuose tyrimuose, kainas bei vidutinį Sąjungos pramonės kainų lygį.

                  5   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis)

                           337 036

                           407 253

                           344 626

                           428 396

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              121

                              102

                              127

                           Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis

                           12,4 %

                           13,9 %

                           12,0 %

                           14,3 %

                           Importo kaina (EUR/t)

                           1 159

                           1 127

                           1 135

                           978

                              Šaltinis: Eurostatas

               (52)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad importas iš kitų trečiųjų šalių neturėjo jokio neigiamo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai.

         4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (53)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei.

         4.1.   Makroekonominiai rodikliai

      a)   Gamyba

               (54)

               Sąjungos gamybos apimtis nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 4 %. Tiksliau, 2007 m. ji padidėjo 5 % iki apytiksliai 2 570 000 tonų, tačiau 2008 m. sumažėjo net 10 procentinių punktų, palyginti su 2007 m., o nuo 2008 m. iki PTL pabaigos nežymiai padidėjo 1 procentiniu punktu ir sudarė apie 2 300 000 tonų.

                  6   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Gamyba (tonomis)

                           2 439 838

                           2 570 198

                           2 327 169

                           2 338 577

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              105

                              95

                              96

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.

      b)   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (55)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai padidėjo 15 %. Tiksliau, 2007 m. jie padidėjo 1 %, 2008 m. – dar 5 procentiniais punktais, o per PTL – net dar 9 procentiniais punktais.

                  7   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           2 954 089

                           2 971 034

                           3 118 060

                           3 385 738

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              101

                              106

                              115

                           Pajėgumų naudojimas

                           83 %

                           87 %

                           75 %

                           69 %

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              105

                              90

                              84

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.

               (56)

               Pajėgumų naudojimas 2006 m. siekė 83 %, 2007 m. padidėjo iki 87 %, tačiau 2008 m. sumažėjo iki 75 %, o per PTL – net iki 69 %. Iš mažėjančio pajėgumų naudojimo koeficiento 2008 m. ir per PTL matyti, kad tuo laikotarpiu sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo gamybos pajėgumai.

      c)   Pardavimo apimtis

               (57)

               Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo nedaug. Pardavimo apimtis 2007 m. padidėjo 5 %, tačiau kitais metais sumažėjo ir buvo šiek tiek mažesnė nei 2006 m., o per PTL buvo 3 % mažesnė nei 2006 m., t. y. siekė apie 2 100 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad atsargų nebuvo daug, iš pardavimo apimties raidos aiškiai matyti gamybos apimties raida.

                  8   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           ES pardavimas (tonomis)

                           2 202 265

                           2 318 567

                           2 171 203

                           2 133 787

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              105

                              99

                              97

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.

         d)   Rinkos dalis

               (58)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai prarado 10 procentinių punktų rinkos dalies, kuri sumažėjo nuo 85 % 2006 m. iki 75 % per PTL. Iš sumažėjusios rinkos dalies matyti, kad nepaisant padidėjusio suvartojamo kiekio Sąjungos pramonės pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3 %. Pažymima, kad tokia mažėjimo tendencija nustatyta ir atrinktiems Sąjungos gamintojams.

                  9   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Sąjungos gamintojų rinkos dalis

                           84,9 %

                           83,2 %

                           79,8 %

                           75,1 %

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              98

                              94

                              88

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas.

      e)   Augimas

               (59)

               Nuo 2006 m. iki PTL pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 %, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje sumažėjo 3 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.

      f)   Užimtumas

               (60)

               Sąjungos gamintojų užimtumo lygis nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 15 %. Tiksliau, įdarbintų žmonių skaičius labai sumažėjo nuo 2 400 (2006 m.) iki 2 100 (2007 m.) arba 13 % ir buvo labai panašus 2008 m. ir per PTL. Užimtumas 2007 m. sumažėjo dėl to, kad daug ES gamintojų stengėsi vykdyti restruktūrizaciją.

                  10   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Užimtumas (darbuotojai)

                           2 410

                           2 100

                           2 060

                           2 057

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              87

                              85

                              85

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.

      g)   Našumas

               (61)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 12 %. Iš to matyti, kad gamybos apimtis mažėjo lėčiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo. Tai ypač akivaizdu 2007 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 21 % didesnis nei 2006 m.

                  11   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

                           1 013

                           1 224

                           1 130

                           1 137

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              121

                              112

                              112

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.

      h)   Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai

               (62)

               Sąjungos gamintojų metinės vidutinės pardavimo kainos Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams 2006–2008 m. nesikeitė ir sudarė apie 1 100 EUR/t. Per PTL metinė vidutinė pardavimo kaina sumažėjo 12 % ir sudarė 977 EUR/t. Iš metinės vidutinės pardavimo kainos nematyti PET kainos svyravimų Europos (ir pasaulio) rinkoje per mėnesį ar net dieną, tačiau jos pakanka, norint nustatyti nagrinėjamojo laikotarpio tendenciją. PET pardavimo kainos paprastai kinta taip pat, kaip pagrindinės žaliavos (daugiausia grynintos tereftalio rūgšties (PTA) ir monoetileno glikolio (MEG)) kainos, nes pagrindinės žaliavos sudaro iki 80 % visų PET sąnaudų.

                  12   lentelė

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/t)

                           1 110

                           1 105

                           1 111

                           977

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              100

                              100

                              88

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą.

      i)   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo

               (63)

               Primenama, kad dėl šiuo metu labai nedidelės PET importo iš KLR apimties nebuvo atliktas joks dempingo skaičiavimas. Tačiau, kaip nurodyta 39 konstatuojamoje dalyje, dempingo pasikartojimo tikimybė nustatyta remiantis trečiosioms šalims taikomomis kainomis ir pertekliniais pajėgumais. Dėl atsigavimo po ankstesnio dempingo svarbu priminti, kad nustačius galutines antidempingo priemones iš KLR importuojamam produktui, Sąjungos pramonė patyrė neigiamą poveikį dėl subsidijuoto importo iš Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų, dėl kurio 2010 m. birželio mėn. (11) buvo nustatytos laikinosios kompensacinės priemonės. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir yra manoma, kad Sąjungos pramonė dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką yra pažeidžiama.

         4.2.   Mikroekonominiai rodikliai

      a)   Atsargos

               (64)

               Atrinktų gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 22 %. Pažymima, kad atsargos sudarė mažiau nei 5 % metinės gamybos apimties, todėl šis rodiklis nėra labai svarbus analizuojant žalą.

                  13   lentelė

                           Atrinktos bendrovės

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                           61 374

                           57 920

                           46 951

                           47 582

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              94

                              77

                              78

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

      b)   Darbo užmokestis

               (65)

               Metinės darbo sąnaudos 2006–2007 m. padidėjo 11 %, o 2008 m. sumažėjo 2 procentiniais punktais, palyginti su 2007 m., ir per PTL – dar 9 procentiniais punktais, palyginti su 2008 m., bei pasiekė 2006 m. lygį. Taigi, apskritai darbo sąnaudos nekito.

                  14   lentelė

                           Atrinktos bendrovės

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Metinės darbo sąnaudos (EUR)

                           27 671 771

                           30 818 299

                           30 077 380

                           27 723 396

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              111

                              109

                              100

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

      c)   Pelningumas ir investicijų grąža

               (66)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, buvo neigiamas ir net sumažėjo nuo – 6,9 iki – 7,5 %. Tiksliau, su atrinktų gamintojų pelningumu susijusi padėtis 2007 m. pagerėjo, kai grynieji nuostoliai sudarė tik – 1,5 % grynojo pardavimo apimties, tačiau 2008 m. nuostoliai padidėjo net iki – 9,3 %. Per TL padėtis šiek tiek pagerėjo.

                  15   lentelė

                           Atrinktos bendrovės

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           ES pelningumas (grynojo pardavimo %)

                           –6,9 %

                           –1,5 %

                           –9,3 %

                           –7,5 %

                              Indeksas (2006 m. = – 100)

                              – 100

                              –22

                              – 134

                              – 108

                           Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)

                           –9,6 %

                           –3,1 %

                           –16,8 %

                           –12,3 %

                              Indeksas (2006 m.= – 100)

                              – 100

                              –32

                              – 175

                              – 127

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (67)

               Iš esmės, investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Investicijų grąža nuo – 9,6 % 2006 m. padidėjo iki – 3,1 % 2007 m. 2008 m. ji sumažėjo iki – 16,8 % ir PTL vėl padidėjo iki – 12,3 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža buvo neigiama ir sumažėjo 2,7 procentinio punkto.

      d)   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (68)

               Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2006 m. buvo neigiamas, t. y. – 18,5 mln. EUR. Jis gerokai padidėjo 2007 m., kai tapo teigiamu ir sudarė 19,5 mln. EUR, tačiau 2008 m. labai sumažėjo (– 42 mln. EUR) ir per PTL sudarė – 11 mln. EUR. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas pagerėjo, nors ir buvo neigiamas.

               (69)

               Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad kai kurie gamintojai priklauso didelėms grupėms.

                  16   lentelė

                           Atrinktos bendrovės

                           2006 m.

                           2007 m.

                           2008 m.

                           PTL

                           Grynųjų pinigų srautas (EUR)

                           –18 453 130

                           19 478 426

                           –42 321 103

                           –11 038 129

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              – 100

                              206

                              – 229

                              –60

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

      e)   Investicijos

               (70)

               Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2006–2007 m. sumažėjo 34 %, 2007–2008 m. – dar 59 procentiniais punktais, o PTL lyginant su 2008 – tik šiek tiek. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos sumažėjo 96 %. Šį didelį investicijų sumažėjimą galima iš dalies paaiškinti tuo, kad 2006 ir 2007 m. įsigytos naujos gamybos linijos, kuriomis siekta padidinti pajėgumus.

                  17   lentelė

                           Atrinktos bendrovės

                           2006

                           2007

                           2008

                           PTL

                           Grynosios investicijos (EUR)

                           98 398 284

                           64 607 801

                           6 537 577

                           4 298 208

                              Indeksas (2006 m. = 100)

                              100

                              66

                              7

                              4

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               (71)

               Manoma, kad mažą investicijų lygį 2008 m. ir per PTL lėmė dabartinė pažeidžiama Sąjungos pramonės finansinė padėtis.

         5.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

               (72)

               Išanalizavus makroekonominius duomenis nustatyta, kad Sąjungos gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažino gamybos ir pardavimo apimtį. Nors sumažėjimas nebuvo labai didelis, jį reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 2006 m. iki PTL pabaigos padidėjo paklausa, dėl to Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 10 procentinių punktų iki 75 %.

               (73)

               Tuo pačiu metu iš atitinkamų mikroekonominių rodiklių matyti, kad atrinktų Sąjungos gamintojų ekonominė padėtis akivaizdžiai blogėjo. Pelningumas ir investicijų grąža buvo neigiami, ir nuo 2006 m. iki PTL pabaigos šie rodikliai apskritai toliau blogėjo. Grynųjų pinigų srautas, nepaisant bendrų teigiamų pokyčių, per PTL taip pat buvo neigiamas.

               (74)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad Sąjungos pramonė ir toliau patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, ir kad jos padėtis yra labai nestabili, pažeidžiama ir labai skiriasi nuo padėties, kurios būtų galima tikėtis, jei ji būtų atsigavusi nuo žalos, nustatytos atliekant pradinį tyrimą.

         F.   ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

   1.   Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones

               (75)

               Kaip nustatyta 38 konstatuojamojoje dalyje, eksportuojantys KLR gamintojai turėjo didelių nepanaudotų pajėgumų ir akivaizdžių galimybių didinti eksporto į Sąjungos rinką apimtį.

               (76)

               Per PTL KLR kilmės PET eksporto į trečiąsias šalis CIF kainos buvo mažesnės už vidutines Sąjungos pramonės kainas. Pažymima, kad šis skirtumas nebuvo reikšmingas, ir atsižvelgiant į tai, kad šiam importuojamam produktui taikomas įprastas muitas ir tam tikri mokesčiai po importo, dėl jų nebūtų priverstinai mažinamos per PTL taikytos Sąjungos pramonės kainos. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad tuo pačiu metu atlikto antisubsidijų tyrimo, nurodyto 6 konstatuojamojoje dalyje, informacija rodo, kad per PTL Sąjungos pramonės kainos buvo gerokai sumažintos dėl subsidijuoto importo iš Irano, Pakistano ir JAE. Vadinasi tai, kad per PTL kainos faktiškai nebuvo priverstinai mažinamos, nereiškia, jog pradėjus vėl importuoti produktą iš KLR, jų kainų lygis nebūtų žalingas.

               (77)

               Iš tikrųjų, palyginus faktines importo iš KLR kainas su nežalingų kainų lygiu, nustatyta, kad importas iš KLR Sąjungos pramonės (nežalingas) kainas priverstinai sumažintų. Todėl importuojamam KLR kilmės produktui netaikant antidempingo muitų ir padidėjus importo dempingo kaina iš KLR apimčiai, Sąjungos pramonei būtų daromas dar stipresnis spaudimas mažinti kainas ir būtų daroma žala.

               (78)

               Be to, atsižvelgiant į esamus nepanaudotus PET gamybos pajėgumus KLR ir į tai, kad KLR eksportuotojai greičiausiai sieks susigrąžinti prarastas rinkos dalis, labai tikėtina, kad panaikinus priemones, eksporto kainos gali sumažėti. Tai sustiprintų spaudimą mažinti kainas ir veikiausiai toliau darytų neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, kurios padėtis ir taip pažeidžiama ir kuri patyrė materialinę žalą.

               (79)

               Nors importo iš KLR poveikis dabartinei nestabiliai Sąjungos pramonės būklei buvo ribotas dėl nedidelio importuojamo kiekio nagrinėjamuoju laikotarpiu, labai tikėtina, kad panaikinus priemones padėtis pasikeistų. Iš tikrųjų, jei priemonės būtų panaikintos ir Sąjungos pramonė nebūtų apsaugota nuo padidėjusios importo dempingo kaina iš KLR, toliau blogėtų ir taip nestabili finansinė padėtis ir būtų patiriama daugiau nuostolių.

         2.   Išvada dėl žalos tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybės

               (80)

               Tuo remiantis daroma išvada, kad, panaikinus KLR taikomas priemones, labai tikėtina, jog Sąjungos pramonei daroma žala tęstųsi.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (81)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu buvo nagrinėjama, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

               (82)

               Reikėtų priminti, kad atliekant pradinį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, atsižvelgiant į tai, kad šis tyrimas yra peržiūra, kurią atliekant analizuojama padėtis, kuri jau buvo nustačius antidempingo priemones, ir leidžiama vertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį susijusioms šalims, kurį daro dabartinės antidempingo priemonės.

               (83)

               Todėl nagrinėta, ar nepaisant išvadų, kad žalingas dempingas tikriausiai tęstųsi arba pasikartotų, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų pažeisti Sąjungos interesai.

         1.   Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesai

               (84)

               Toliau taikant antidempingo priemones iš nagrinėjamosios šalies importuojamam produktui, Sąjungos pramonė turėtų daugiau galimybių pasiekti pagrįstą pelningumo lygį ir taip išvengtų būti išstumta iš rinkos dėl didelės importo dempingo kaina iš KLR apimties. Iš tiesų labai tikėtina, kad bus vykdomas žalingas dempingas dideliais kiekiais, prieš kurį Sąjungos pramonė negalės atsilaikyti. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga jei ir toliau būtų taikomos dabartinės antidempingo priemonės.

               (85)

               Atitinkamai daroma išvada, kad toliau taikant antidempingo priemones KLR, nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesams.

         2.   Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai

               (86)

               Kaip nurodyta pirmiau, tik vienas atrankoje dalyvaujantis importuotojas pateikė tam tikros informacijos Šis importuotojas griežtai prieštaravo tolesniam priemonių taikymui, nors patvirtino importo iš KLR nevykdęs. Todėl daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas iš KLR importuojamam produktui neturėtų jokio reikšmingo poveikio šio importuotojo veiklos rezultatams.

               (87)

               Joks kitas importuotojas atitinkamos informacijos nepateikė. Kadangi toliau importuojama iš kitų šalių, kurioms šiuo metu taikomos galiojančios antidempingo priemonės, ir galima importuoti iš šalių, kurioms nenustatytos antidempingo priemonės (pvz., Omano, JAV, Brazilijos), manoma, kad importuotojai gali ir toliau naudotis šiais alternatyviais tiekimo šaltiniais.

               (88)

               Turint omenyje, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, jog galiojančios priemonės turėjo didelio neigiamo poveikio importuotojams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos importuotojams.

         3.   Žaliavų tiekėjų interesai Sąjungoje

               (89)

               Atliekant tyrimą bendradarbiavo žaliavų tiekėjai (du PTA ir vienas MEG tiekėjas) ir per nustatytą terminą pateikė klausimyno atsakymus. Tiekėjų Europos įmonėse įdarbinta apie 700 su PTA ir (arba) MEG gamyba susijusių darbuotojų.

               (90)

               Atrinkti Sąjungos gamintojai apie 50 % PTA įsigyja iš bendradarbiaujančių PTA gamintojų. PTA gamintojai ypač priklausomi nuo PET gamintojų, kurie yra pagrindiniai jų klientai, padėties. Mažos PET kainos reiškia mažesnes PTA kainas ir mažesnį PTA gamintojų pelną. Taigi, manoma, kad priemonių nustatymas dempingo kaina importuojamam PET gali būti naudingas PTA gamintojams.

               (91)

               Bendradarbiaujančio MEG tiekėjo atveju MEG sudaro mažiau nei 10 % jo visos apyvartos. Pažymima, kad PET nėra vienintelė ar didžiausia galima MEG panaudojimo paskirtis, todėl MEG gamintojai mažiau priklausomi nuo padėties PET pramonėje. Nepaisant to, sunkumai PET pramonėje MEG tiekėjams gali turėti tam tikro nedidelio poveikio, bent jau trumpą ar vidutinišką laikotarpį.

               (92)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas iš KLR importuojamam produktui atitiktų žaliavų tiekėjų interesus.

         4.   Naudotojų interesai

               (93)

               Šiame tyrime nagrinėjamas PET (t. y. kurio klampos skaičius 78 ml/g arba didesnis, vadinamasis butelių rūšies PET) daugiausia naudojamas buteliams vandeniui ir kitiems gėrimams gaminti. Jo panaudojimo kitoms pakuotėms (kietų maisto produktų ar valymo priemonių pakuotėms) ir plėvelei gaminti galimybės dar plėtojamos, tačiau tokioms paskirtims šis produktas naudojamas labai retai. Buteliai iš PET gaminami dviem etapais: i) pirmiausia į formą įpurškiant PET padaromi ruošiniai ir ii) vėliau ruošinys kaitinamas ir iš jo pučiamas butelis. Butelių gamyba gali būti integruotas procesas (t. y. ta pati bendrovė perka PET, gamina ruošinį ir iš jo pučia butelį) arba gali būti atliekamas tik antrasis etapas (butelio pūtimas iš ruošinio). Ruošinius palyginti lengva gabenti, nes jie yra nedideli ir jų galima daug sudėti, tuo tarpu tušti buteliai yra nestabilūs ir dėl dydžio juos brangu gabenti.

               (94)

               PET butelius vandeniu ir (arba) kitais skysčiais užpildo išpilstymo į butelius bendrovės. Išpilstymo į butelius bendrovės dažnai su PET verslu susijusios per integruotas butelių gaminimo operacijas arba žaliavų perdirbimo susitarimus su subrangovais perdirbėjais ir (arba) butelių gamintojais, kurių vardu jos derasi dėl PET kainų su gamintoju (lengvasis žaliavų perdirbimas) arba netgi perka PET saviems buteliams (sunkusis žaliavų perdirbimas).

               (95)

               Taigi, galima išskirti dvi naudotojų grupes:

                           —

                           perdirbėjai ir (arba) butelių gamintojai, kurie PET perka tiesiogiai iš gamintojų, perdirba į ruošinius (ar butelius) ir parduoda toliau perdirbimui (ar užpildymui), ir

                           —

                           išpilstymo į butelius bendrovės, kurios perka PET savo subrangovams butelių gamintojams ir (arba) perdirbėjams (sunkusis žaliavų perdirbimas) arba derasi dėl kainos, už kurią subrangovas perdirbėjas ir (arba) butelių gamintojas gaus PET (lengvasis žaliavų perdirbimas).

               (96)

               Atliekant šį tyrimą kreiptasi į daugiau nei 70 naudotojų, tačiau tik septyni iš jų (perdirbėjai ir butelių gamintojai) nusprendė bendradarbiauti ir užpildė naudotojo klausimyną.

               (97)

               Nustatyta, kad bendradarbiaujantys naudotojai iš nagrinėjamosios šalies importavo tik nedidelius PET kiekius, o daugiausia jį pirko iš Sąjungos gamintojų ir (arba) kitų šalių.

               (98)

               Atsižvelgiant į tai, kad alternatyviais tiekimo šaltiniais ir toliau galima naudotis ir kad šiuo metu naudotojai importavo tik labai nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį iš KLR, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas iš KLR importuojamam produktui neturės jokio reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos naudotojams.

               (99)

               Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones, kai kurios suinteresuotosios šalys, visų pirma naudotojai, pateikė savo pastabas.

               (100)

               Atlikti peržiūrą prašę Sąjungos gamintojai iš esmės pritarė tyrimo išvadoms, visų pirma išvadoms dėl Sąjungos interesų.

               (101)

               Kita vertus, septyni naudotojai ir viena naudotojų asociacija griežtai prieštaravo pakartotiniam dabartinių antidempingo priemonių nustatymui ir toliau nepagrįsdama savo argumentų tvirtino, kad Komisijos išvadose dėl Sąjungos interesų yra rimtų trūkumų ir netikslumų.

               (102)

               Atsižvelgiant į tai, kad jokių įrodymų, pagrindžiančių argumentus dėl tariamų Komisijos išvadų netikslumų, nebuvo, šie argumentai atmetami kaip nepagrįsti.

               (103)

               Atskleidus faktus, bendradarbiaujantis importuotojas taip pat griežtai prieštaravo pakartotiniam priemonių nustatymui.

               (104)

               Ši suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Komisija tinkamai neatsižvelgė į PET naudotojų pramonės interesus ir nurodė, kad padidėjus PET kainai pramonė tariamai patirtų neigiamą poveikį, nes negalėtų perkelti kainų padidėjimo.

               (105)

               Šiuo atžvilgiu pažymima, kad ši suinteresuotoji šalis neįrodė, kaip ir kiek praktiškai padidėtų PET kaina Sąjungos rinkoje toliau taikant jau nustatytas dabartines priemones.

               (106)

               Taip pat pakartojama, kad atsižvelgiant į pakankamai žemą naudotojų bendradarbiavimo šiame tyrime lygį, nebuvo informacijos, rodančios, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų neproporcingo poveikio naudotojams.

               (107)

               Todėl remiantis turima informacija, manoma, kad tolesnis priemonių taikymas neturės jokio neproporcingo neigiamo poveikio PET kainų ES lygiui, todėl importuotojo argumentas dėl neigiamo poveikio naudotojams atmetamas.

               (108)

               Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija neįvertino tolesnio dabartinių priemonių taikymo poveikio PET pakuotes gaminančioms bendrovėms ir kad dėl šios priežasties Sąjungos interesų analizė yra nebaigta ir netiksli.

               (109)

               Šiuo atžvilgiu pakartojama, kad, inicijavus šią peržiūrą, kreipėsi tik septyni naudotojai, o remiantis šiame tyrime turima informacija buvo neįmanoma atlikti šio Sąjungos naudotojų pogrupio interesų analizės.

               (110)

               Po faktų atskleidimo pateiktos pastabos, įskaitant pakuotes gaminančių bendrovių pateiktas pastabas, buvo (kaip nurodyta pirmiau 101 ir 102 konstatuojamosiose dalyse) nepagrįstos ir negalėjo būti naudojamos išsamesnei pakavimo pramonės analizei atlikti.

         5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (111)

               Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių antidempingo priemonių taikymui.

         H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (112)

               Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. Į pateiktą pagrįstą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

               (113)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos importuojamam KLR kilmės PET, turėtų būti toliau taikomos. Primenama, kad šios priemonės – tai konkrečiai nustatyti muitai.

               (114)

               Šiame reglamente nurodytos bendrovėms individualiai nustatytos antidempingo muito normos taikomos tik tam importuojamam nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino minėtos bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamajam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas 1 straipsnio 2 dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai minėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

               (115)

               Bet koks prašymas taikyti šias individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (12), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, pasikeitimus, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   (1)   Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalatui, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 39076020, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   (2)   Antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

               Šalis

               Bendrovė

               Antidempingo muitas
               (EUR/t)

               Papildomas TARIC kodas

               KLR

                  Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,

               184

               A505

                  Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,

               0

               A506

                  Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,

               157

               A507

                  Far Eastern Industries Shanghai Ltd,

               22

               A508

                  Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,

               184

               A509

                  Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd

               45

               A510

                  Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.

               184

               A511

                  Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)

               184

               A512

                  Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd

               151

               A513

               Visoms kitoms bendrovėms

               184

               A999

         (3)   Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina, siekiant nustatyti muitinę vertę, paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (13), 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis 2 dalimi, sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.
   (4)   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. REYNDERS

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 271, 2004 8 19, p. 1.

      (3)  OL L 345, 2005 12 28, p. 11.

      (4)  OL C 5, 2009 1 10, p. 3.

      (5)  OL C 194, 2009 8 18, p. 9.

      (6)  OL C 208, 2009 9 3, p. 12.

      (7)  OL C 208, 2009 9 3, p. 7.

      (8)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

      (9)  OL L 254, 2010 9 29, p. 10.

      (10)  OL L 254, 2010 9 29, p. 40.

      (11)  OL L 134, 2010 6 1, p. 25.

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, B-1049 Brussels.

      (13)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.


title: 2014 m. sausio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 21/2014, kuriuo 210 kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu

text:
11.1.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 8/22

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 21/2014
   2014 m. sausio 10 d.
   kuriuo 210 kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 5 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir organizacijos, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi;

               (2)

               2014 m. sausio 2 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) Sankcijų komitetas nusprendė išbraukti du fizinius asmenis iš asmenų, grupių ir organizacijų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašo. Be to, 2014 m. sausio 6 d. JT ST Sankcijų komitetas nusprendė iš sąrašo pašalinti dvi organizacijas;

               (3)

               todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. sausio 10 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

            Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas

      (1)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

      PRIEDAS
      Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas taip:

                  (1)

                  Antraštinėje dalyje „Juridiniai asmenys, grupės ir organizacijos“ išbraukiami šie įrašai:

                              a)

                                 „International Islamic Relief Organization Filipinų filialai (alias a) International Islamic Relief Agency, b) International Relief Organization, c) Islamic Relief Organization, d) Islamic World Relief, e) International Islamic Aid Organization, f) Islamic Salvation Committee, g) The Human Relief Committee of the Muslim World League, h) World Islamic Relief Organization, i) Al Igatha Al-Islamiya, j) Hayat al-Aghatha al-Islamia al-Alamiya, k) Hayat al-Igatha, l) Hayat Al-’Igatha, m) Ighatha, n) Igatha, o) Igassa, p) Igasa, q) Igase, r) Egassa, s) IIRO). Adresas: a) International Islamic Relief Organisation, Philippines Office, 201 Heart Tower Building; 108 Valero Street; Salcedo Village, Makati City; Manila, Filipinai,b) Zamboanga, Filipinai, c) Tavi-Tavi, Filipinai, d) Maravis, Filipinai, e) Basilanas, Filipinai, e) Kotabatas, Filipinai. Kita informacija: a) siejama su „Abu Sayyaf Group“ ir „Jemaah Islamiyah“; b) 2006 m. visi biurai buvo uždaryti, tačiau 2009 m. pradžios duomenimis iš naujo atidarytas IIRO biuras Maniloje, Filipinai. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2006 08 04.“

                              b)

                                 „International Islamic Relief Organization Indonezijos filialas (alias a) International Islamic Relief Agency, b) International Relief Organization, c) Islamic Relief Organization, d) Islamic World Relief, e) International Islamic Aid Organization, f) Islamic Salvation Committee, g) The Human Relief Committee of the Muslim World League, h) World Islamic Relief Organization, i) Al Igatha Al-Islamiya, j) Hayat al-Aghatha al-Islamia al-Alamiya, k) Hayat al-Igatha, l) Hayat Al-'Igatha, m) Ighatha, n) Igatha, o) Igassa, p) Igasa, q) Igase, r) Egassa, s) IIRO). Adresas: a) International Islamic Relief Organization, Indonesia Office; Jalan Raya Cipinang Jaya No. 90; East Jakarta, 13410, Indonezija; b) P.O. Box 3654; Jakarta 54021, Indonezija; c) 8 Jalan Tarnan Simanjuntak Barat, Cipinang Cempedak Jakarta Timur 13340 Indonezija. Kita informacija: siejama su „Jemaah Islamiyah“ ir „International Islamic Relief Organisation“ Filipinų skyriais; Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2006 11 09.“

                  (2)

                  Antraštinėje dalyje „Fiziniai asmenys“ išbraukiami šie įrašai:

                              a)

                                 „Nabil Ben Attia Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia (alias Abu Salim). Adresas: Via Val Bavona 1, Milanas, Italija. Gimimo data: 1966 05 11. Gimimo vieta: Tunisas, Tunisas. Pilietybė: Tuniso. Paso Nr.: L289032 (Tuniso pasas, išduotas 2001 08 22, kuris nustoja galioti 2006 08 21). Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2002 09 03.“

                              b)

                                 „Atilla Selek (alias Muaz). Gimimo data: 1985 02 28. Gimimo vieta: Ulmas, Vokietija. Nacionalinis atpažinties Nr.: L1562682 (Tapatybės dokumentas, išduotas Užsieniečių tarnybos Fraiburge, Vokietijoje). Adresas: Kurwaldweg 1, 75365 Calw, Vokietija. Įtraukimo į sąrašą pagal 2a straipsnio 4 dalies b punktą data: 2009 06 18.“


title: 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2255 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

text:
5.12.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 321/10

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/2255
   2015 m. gruodžio 2 d.
   dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,
   kadangi:

               (1)

               siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

               (2)

               Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones;

               (3)

               laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

               (4)

               reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos turėtojas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 (2) 12 straipsnio 6 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

               (5)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.
   2 straipsnis
   Šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi, galima remtis dar tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. gruodžio 2 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Heinz ZOUREK

            Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato generalinis direktorius

      (1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

      (2)  1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92 nustatantis Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, 1992 10 19, p. 1).

      PRIEDAS

                  Prekių aprašymas

                  Klasifikavimas (KN kodas)

                  Motyvai

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Apskritas 9 mm skersmens ir 4 mm storio gaminys (vadinamasis monetos pavidalo vibracinis variklis) su įmontuotu 4 V nuolatinės srovės 1 W elektros varikliu.
                  Gaminys skirtas naudoti planšetiniuose kompiuteriuose, mobiliojo ryšio telefonuose ir kt. prietaisuose vibracijos efektui išgauti. Toks efektas gaunamas sukantis variklio velenui, prie kurio pritvirtinta nesimetrinė masė.
                  Tvirtinimo tikslais ant vienos gaminio pusės užklijuota lipnioji juostelė.
                  Žr. paveikslą (1).

                  8479 89 97

                  Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis ir KN kodus 8479, 8479 89 ir 8479 89 97 atitinkančiais prekių aprašymais.
                  Gaminio funkcija yra sukelti vibraciją, todėl jis nepriskirtinas 8501 pozicijai kaip elektros variklis (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 8501 pozicijos paaiškinimų II grupės 8 pastraipos b punktą).
                  Todėl gaminys klasifikuotinas kaip kitos specialias funkcijas atliekančios mašinos ir mechaniniai įrenginiai, nenurodyti kitoje vietoje, priskiriant KN kodą 8479 89 97.

         (1)  Paveikslas pateikiamas tik dėl informacijos.


title: 2013 m. liepos 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 702/2013 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 taikymo pereinamojo laikotarpio priemonių, susijusių su oficialių laboratorijų, atliekančių oficialius trichinelių tyrimus, akreditavimu, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1162/2009  Tekstas svarbus EEE

text:
24.7.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 199/3

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 702/2013
   2013 m. liepos 22 d.
   dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 taikymo pereinamojo laikotarpio priemonių, susijusių su oficialių laboratorijų, atliekančių oficialius trichinelių tyrimus, akreditavimu, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1162/2009
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (1), ypač į jo 63 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą,
   kadangi:

               (1)

               Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 numatoma nemažai taisyklių ir procedūrų, kuriomis reikia vadovautis atliekant oficialią kontrolę, pakeitimų. Jis taikomas nuo 2006 m. sausio 1 d. Tačiau kai kurių jame nustatytų taisyklių ir procedūrų įsigaliojimas nuo minėtos dienos tam tikrais atvejais būtų sukėlęs praktinių sunkumų;

               (2)

               Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 reikalaujama, kad oficialios kontrolės metu paimtų mėginių tyrimus atliekančios laboratorijos būtų akredituotos laikantis tam tikrų jame nurodytų Europos standartų. Vis dėlto 2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1162/2009, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 853/2004, (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004 pereinamojo laikotarpio įgyvendinimo priemonės (2), nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio priemonės, įskaitant nuo šio laboratorijoms taikomo reikalavimo nukrypti leidžiančią nuostatą, kad būtų galima sklandžiai pereiti prie visiško naujų taisyklių ir procedūrų įgyvendinimo. Reglamentas (EB) Nr. 1162/2009 taikomas iki 2013 m. gruodžio 31 d.;

               (3)

               2009 m. liepos 28 d. Komisijos ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai apie patirtį, įgytą taikant 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos higienos reglamentus (EB) Nr. 852/2004, (EB) Nr. 853/2004 ir (EB) Nr. 854/2004 (3) (toliau – ataskaita), „siekiama pateikti faktinę informaciją apie patirtį, įgytą 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. visoms suinteresuotosioms šalims įgyvendinant higienos teisės aktų paketą, įskaitant problemas, su kuriomis susidurta“;

               (4)

               ataskaitoje taip pat aptariama patirtis, įgyta taikant pereinamojo laikotarpio priemones, įskaitant nurodytąsias Reglamente (EB) Nr. 882/2004. Ataskaitoje nurodyta, kad vis dar kyla sunkumų dėl skerdyklose esančių laboratorijų akreditavimo;

               (5)

               tuos sunkumus reikia spręsti peržiūrint Reglamentą (EB) Nr. 882/2004. Todėl paskelbus ataskaitą buvo nedelsiant pradėtas rengti prie tokios peržiūros pridedamas poveikio vertinimas;

               (6)

               2013 m. gegužės 6 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuria siekiama užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą (4). Tuo pasiūlymu numatoma panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 882/2004 ir nustatoma galima nukrypti leidžianti nuostata dėl oficialių laboratorijų, kurios užsiima tik trichinelių aptikimu mėsoje, akreditavimo;

               (7)

               be to, patirtis parodė, kad laboratorijoms, atliekančioms oficialius trichinelių tyrimus ir veikiančioms skerdyklose ar laukinių gyvūnų mėsos perdirbimo įmonėse, reikia daugiau laiko gauti visapusišką akreditaciją, kadangi akreditavimo procedūra yra sudėtinga ir reikalauja daug darbo. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti numatytos tolesnės pereinamojo laikotarpio priemonės, kol bus priimtas naujasis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas;

               (8)

               todėl reikėtų numatyti tolesnį pereinamąjį laikotarpį, kuriuo ir toliau turėtų būti taikomos Reglamentu (EB) Nr. 1162/2009 nustatytos pereinamojo laikotarpio priemonės. Siekiant aiškumo, Reglamentas (EB) Nr. 1162/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (9)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šiuo reglamentu nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 taikymo pereinamojo laikotarpio nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d. priemonės.
   2 straipsnis
   Nukrypdama nuo Reglamento (EB) Nr. 882/2004 12 straipsnio 2 dalies, kompetentinga institucija gali paskirti laboratoriją, atliekančią oficialius trichinelių tyrimus ir veikiančią skerdykloje ar laukinių gyvūnų mėsos perdirbimo įmonėje, tačiau neakredituotą pagal šios pastraipos a punkte nurodytus Europos standartus, jei ši laboratorija:

               a)

               įrodo, kad ji inicijavo ir vykdo būtinas akreditacijai gauti procedūras pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 12 straipsnio 2 dalies a punktą;

               b)

               pateikia kompetentingai institucijai pakankamas garantijas, kuriomis įrodoma, kad laboratorijos vykdomų oficialios kontrolės mėginių tyrimų kokybės kontrolės sistema yra įdiegta.

         Taikydamos šią pereinamojo laikotarpio priemonę, valstybės narės kasmet iki gruodžio 31 d. praneša Komisijai apie tokių paskirtųjų laboratorijų akreditavimo pažangą.
   3 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 1162/2009 IV skyrius išbraukiamas.
   4 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. liepos 22 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

      (2)  OL L 314, 2009 12 1, p. 10.

      (3)  COM(2009) 403 galutinis.

      (4)  COM(2013) 265 final.


title: 2013 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 247/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
20.3.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 77/12

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 247/2013
   2013 m. kovo 19 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. kovo 19 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  73,8

                  TN

                  97,8

                  TR

                  121,1

                  ZZ

                  97,6

                  0707 00 05

                  JO

                  194,1

                  MA

                  152,2

                  TR

                  139,5

                  ZZ

                  161,9

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  42,0

                  TR

                  90,4

                  ZZ

                  66,2

                  0805 10 20

                  EG

                  61,2

                  IL

                  69,8

                  MA

                  62,8

                  TN

                  55,9

                  TR

                  70,7

                  ZZ

                  64,1

                  0805 50 10

                  TR

                  78,4

                  ZZ

                  78,4

                  0808 10 80

                  AR

                  116,0

                  BR

                  97,9

                  CL

                  134,3

                  CN

                  76,4

                  MK

                  32,3

                  US

                  184,9

                  ZA

                  115,3

                  ZZ

                  108,2

                  0808 30 90

                  AR

                  113,5

                  CL

                  155,7

                  CN

                  84,8

                  TR

                  168,0

                  US

                  194,3

                  ZA

                  103,8

                  ZZ

                  136,7

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2011 m. spalio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 989/2011, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
5.10.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 260/17

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 989/2011
   2011 m. spalio 4 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:
   Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje,
   PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. spalio 5 d.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 4 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  BR

                  31,9

                  MK

                  48,8

                  ZZ

                  40,4

                  0707 00 05

                  EG

                  98,1

                  MK

                  44,0

                  TR

                  111,6

                  ZZ

                  84,6

                  0709 90 70

                  TR

                  106,9

                  ZZ

                  106,9

                  0805 50 10

                  AR

                  67,2

                  BR

                  41,3

                  CL

                  80,9

                  TR

                  63,8

                  UY

                  68,8

                  ZA

                  76,7

                  ZZ

                  66,5

                  0806 10 10

                  CL

                  79,6

                  EG

                  65,0

                  MK

                  82,2

                  TR

                  106,6

                  ZA

                  60,7

                  ZZ

                  78,8

                  0808 10 80

                  CL

                  90,0

                  CN

                  82,6

                  NZ

                  114,0

                  US

                  114,5

                  ZA

                  80,2

                  ZZ

                  96,3

                  0808 20 50

                  CN

                  91,8

                  TR

                  107,9

                  ZZ

                  99,9

         (1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2013 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 382/2013 dėl ryžių importo licencijų išdavimo laikantis tarifinių kvotų, kurias Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti 2013 m. balandžio mėn.

text:
26.4.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 116/7

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 382/2013
   2013 m. balandžio 25 d.
   dėl ryžių importo licencijų išdavimo laikantis tarifinių kvotų, kurias Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti 2013 m. balandžio mėn.
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1273/2011, atidarantį tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas ir numatantį jų administravimą (3), ypač į jo 5 straipsnio pirmą pastraipą,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1273/2011 leista naudoti tam tikras ryžių ir skaldytų ryžių importo tarifines kvotas, suskirstytas pagal kilmės šalis ir pagal laikotarpio dalis remiantis to įgyvendinimo reglamento I priedu, ir nustatyta tų kvotų administravimo tvarka;

               (2)

               Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos kvotos antroji laikotarpio dalis yra balandžio mėnuo;

               (3)

               pranešimų, pateiktų remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 8 straipsnio a punktu, duomenimis, pagal to įgyvendinimo reglamento 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2013 m. balandžio mėn. darbo dienų pateiktose kvotos, kurios eilės numeris yra 09.4130, paraiškose nurodytas kiekis viršija tam laikotarpiui nustatytą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti pagal atitinkamą kvotą prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą;

               (4)

               be to, minėtų pranešimų duomenimis, pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 4 straipsnio 1 dalį per dešimt pirmųjų 2013 m. balandžio mėn. darbo dienų pateiktose kvotų, kurių eilės numeriai yra 09.4127 – 09.4128 – 09.4129, paraiškose nurodytas kiekis neviršija tam laikotarpiui nustatyto kiekio;

               (5)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 5 straipsnio pirma pastraipa, taip pat reikėtų nustatyti kitos laikotarpio dalies bendrą kiekį pagal kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130;

               (6)

               siekiant veiksmingai valdyti importo licencijų išdavimo tvarką, šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Pagal per dešimt pirmųjų 2013 m. balandžio mėn. darbo dienų pateiktas ryžių importo licencijų paraiškas pagal Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1273/2011 nurodytą kvotą, kurios eilės numeris yra 09.4130, licencijos išduodamos prašomam kiekiui, padaugintam iš šio reglamento priede nurodyto paskirstymo koeficiento.
   2.   Bendras kitai laikotarpio daliai nustatytas kiekis pagal Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1273/2011 nurodytas kvotas, kurių eilės numeriai yra 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130, pateikiamas šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. balandžio 25 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

      (3)  OL L 325, 2011 12 8, p. 6.

      PRIEDAS

         Pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1273/2011 2013 m. balandžio mėn. skirstomas kiekis ir kitai laikotarpio daliai nustatytas kiekis

      Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1273/2011 1 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų visiškai arba iš dalies išlukštentų ryžių, kurių KN kodas 1006 30, kvota:

                  Kilmės šalis

                  Eilės Nr.

                  2013 m. balandžio mėn. nustatytas paskirstymo koeficientas

                  Bendras 2013 m. liepos mėn. nustatytas kiekis (kg)

                  Jungtinės Amerikos Valstijos

                  09.4127

                      (1)

                  28 624 542

                  Tailandas

                  09.4128

                      (1)

                  8 932 004

                  Australija

                  09.4129

                      (1)

                  997 500

                  Kitos kilmės šalys

                  09.4130

                  0,910411 %

                  0

         (1)  Paraiškose nurodytas kiekis neviršija tam laikotarpiui nustatyto kiekio, todėl priimtinos visos paraiškos.