title: 2012 m. sausio 4 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 2/2012, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms ir jų dalims nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
7.1.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 5/1

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 2/2012
   2012 m. sausio 4 d.
   kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms ir jų dalims nustatomas galutinis antidempingo muitas
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Reglamentu Nr. 1890/2005 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms ir jų dalims, galutinį surinkimą. Tuo pačiu metu buvo baigtas tyrimas dėl Malaizijos ir Filipinų kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių importo.

               (2)

               2009 m. rugpjūčio 25 d. inicijavus peržiūrą remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 768/2009 (3) iš dalies pakeitė minėtas priemones, susijusias su vienu Vietnamo eksportuojančiu gamintoju.

               (3)

               Reglamentas, kuriuo nustatytas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms, toliau bus vadinamas pirminiu reglamentu. Tyrimas, kurį atlikus pirminiu reglamentu buvo nustatytos priemonės nagrinėjamosioms šalims, toliau bus vadinamas pirminiu tyrimu.

         2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (4)

               Paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą (4), 2010 m. rugpjūčio 19 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė Europos pramoninių tvirtinimo detalių institutas (EIFI) (pareiškėjas) penkių Sąjungos gamintojų vardu: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. ir Ugivis S.A., kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 proc.) visų Sąjungoje pagaminamų nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių.

               (5)

               Prašymas susijęs su antidempingo priemonėmis, nustatytomis KLR ir Taivano (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės importuojamam produktui. Todėl dabartinė peržiūra nesusijusi su pirminiu reglamentu nustatytomis antidempingo priemonėmis importuojamoms Vietnamo, Indonezijos ir Tailando kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms.

               (6)

               Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių, nustatytų importuojamoms nagrinėjamųjų šalių kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms, galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.

         3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

               (7)

               2010 m. lapkričio 19 d. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (5) informavo apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (pranešimas apie inicijavimą).

         4.   Tyrimas

   4.1.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (8)

               Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą nagrinėtas 2009 m spalio 1 d. – 2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         4.2.   Su tyrimu susijusios šalys

               (9)

               Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams ir jų asociacijoms bei nagrinėjamųjų šalių atstovams.

               (10)

               Komisija taip pat suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

               (11)

               Atsižvelgiant į tai, kad šiame tyrime dalyvauja akivaizdžiai daug nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir Sąjungos gamintojų, pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

               (12)

               Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. Atsižvelgiant į gautus atsakymus buvo nuspręsta atlikti Taivano eksportuojančių gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir Sąjungos gamintojų atranką. Nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą.

               (13)

               Reikiamą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko trisdešimt šeši Taivano eksportuotojai ir (arba) eksportuotojų grupės. Į dešimt iš jų negalėjo būti atsižvelgta, nes bendrovės pasirodė esančios tik prekybos bendrovės arba neeksportavo į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Taivano bendrovių gauta informacija, Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus. Vėliau viena atrinkta bendrovė bendradarbiauti atsisakė. Kitų trijų atrinktų bendrovių eksportas sudarė 41,6 proc. viso Taivano eksporto į ES per PTL.

               (14)

               Kalbant apie nesusijusius Sąjungos importuotojus, iš aštuonių reikiamą informaciją pateikusių bendrovių buvo atrinktos trys didžiausios, kurių importas sudarė beveik 90 proc. viso importo, apie kurį pranešė bendradarbiaujančios bendrovės, apimties. Vėliau tik vienas importuotojas pateikė klausimyno atsakymus.

               (15)

               Dvylika Sąjungos gamintojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Remdamasi iš bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija, Komisija atrinko šešis Sąjungos gamintojus. Vėliau vienas atrinktas Sąjungos gamintojas bendradarbiauti atsisakė. Kiti penki atrinkti gamintojai pardavė 38 proc. visų Sąjungos gamintojų parduoto kiekio nesusijusiems pirkėjams ES per PTL.

               (16)

               Komisija išsiuntė klausimynus atrinktoms šalims ir visiems žinomiems susijusiems naudotojams. Kaip paaiškinta pirmiau, klausimyno atsakymus pateikė penki Sąjungos gamintojai, trys Taivano eksportuojantys gamintojai ir vienas importuotojas. Atliekant tyrimą nei vienas iš naudotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, neatsiliepė ir nepranešė apie save.

               (17)

               Kaip paaiškinta 13 ir 15 konstatuojamosiose dalyse, vienas atrinktas Taivano eksportuojantis gamintojas ir vienas atrinktas Sąjungos gamintojas nusprendė nepateikti klausimyno atsakymų. Vis dėlto, abiem atvejais nuspręsta, kad likusios atrinktos bendrovės vis dar yra tipiškos, atsižvelgiant į jų pardavimo apimtį.

               (18)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:

                           a)

                              Sąjungos gamintojai:

                                       —

                                          Bulnava S.r.l, Suello, Italija,

                                       —

                                          Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italija,

                                       —

                                          Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija,

                                       —

                                          Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Vokietija,

                                       —

                                          Ugivis S.A, Belley, Prancūzija.

                           b)

                              Eksportuojantys Taivano gamintojai:

                                       —

                                          Arrow Fastener Co., Ltd, ir jos susiję eksportuotojai, Shu-Lin City,

                                       —

                                          Shekai Precision Co., Ltd. ir susijęs eksportuotojas, Kaohsiung,

                                       —

                                          Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.

                           c)

                              Nesusijęs Sąjungos importuotojas:

                                       —

                                          Würth-Gruppe, Künzelsau, Vokietija.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

               (19)

               Šioje peržiūroje nagrinėjamas tas pats produktas, kaip apibrėžta pirminiame reglamente, t. y. tam tikros KLR ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalės ir jų dalys, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

               (20)

               Atlikus peržiūros tyrimą patvirtinta, kad kaip ir per pirminį tyrimą nagrinėjamojo produkto, eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje pagamintų ir parduotų produktų ir Sąjungos gamintojų ES pagamintų ir parduotų produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

               (21)

               Keturios šalys pareiškė, kad produktai, kurių KN kodai yra 7318 12 10, 7318 14 10 ir 7318 15 51, neturėtų būti įtraukti į šio tyrimo apibrėžtąją sritį, nes tariamai jie nėra gaminami Sąjungoje. Šis teiginys buvo atmestas, nes i) nepateikti įrodymai, kad šių produktų pagrindinės fizinės ir techninės savybės yra skirtingos ir ii) bet kuriuo atveju produkto apibrėžtoji sritis negali būti pakeista atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą.

               (22)

               Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis rekomenduota toliau taikyti galiojančias priemones (toliau – galutinis atskleidimas), vienas iš eksportuojančių Taivano gamintojų pareiškė, kad bimetalo tvirtinimo detalės neturėtų būti įtrauktos į produkto apibrėžtąją sritį dėl didelių bimetalo tvirtinimo detalių ir nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių skirtumų, t y. skirtingos vieneto pardavimo kainos, gamybos sąnaudų, pagrindinių fizinių ir techninių savybių ir panaudojimo. Vis dėlto, kaip paaiškinta 21 konstatuojamojoje dalyje, produkto apibrėžtoji sritis negali būti pakeista atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą. Šis teiginys galėtų būti nagrinėjamas atliekant tarpinę produkto apibrėžtosios srities peržiūrą, kurios gali prašyti bendrovė.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

               (23)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos.

         1.   KLR

   1.1.   Įžanginės pastabos

               (24)

               Kaip paaiškinta pirmiau, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas.

               (25)

               Todėl toliau nurodytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės padarytos remiantis iš įvairių šaltinių gautais duomenimis, visų pirma, Eurostato duomenimis ir Sąjungos pramonės peržiūros prašyme pateikta informacija. Šiuo atveju nebuvo galima remtis oficialia KLR eksporto statistika, nes nagrinėjamasis produktas sudaro tik mažą dalį kiekio, nurodyto atitinkamose Suderintos sistemos tarifų pozicijose.

         1.2.   Importas dempingo kaina per PTL

               (26)

               Kadangi KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, nebuvo galima apskaičiuoti individualių dempingo skirtumų.

               (27)

               Remiantis peržiūros prašymu, eksportas iš KLR į Sąjungą tariamai buvo vykdytas dempingo kainomis; dempingo skirtumas sudarė nuo 13,6 proc. iki 61,8 proc. Kaip minėta pranešime apie inicijavimą, pareiškėjas palygino eksporto iš KLR į Sąjungą kainas su apskaičiuota normaliąja verte Taivane, kuris pirminiame tyrime buvo laikomas panašia šalimi.

               (28)

               Kadangi KLR bendrovės nebendradarbiavo, nepateikta informacijos, kuria remiantis būtų galima padaryti skirtingą išvadą. Be to, pažymima, kad nustatyta, jog vienintelei bendradarbiaujančiai Taivano bendrovei apskaičiuota normalioji vertė buvo daug didesnė nei priemonių galiojimo termino peržiūros prašyme pareiškėjo nustatyta normalioji vertė. Kadangi nėra duomenų, kad eksporto iš KLR į Sąjungą kainos skiriasi nuo nurodytųjų prašyme, atrodo, kad dempingas iš KLR tesėsi ir buvo didesnis nei nurodytas prašyme.

         1.3.   Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos

               (29)

               Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL, taip pat nagrinėta dempingo pasikartojimo tikimybė.

               (30)

               Išanalizuoti šie veiksniai: nepanaudoti eksportuojančių KLR gamintojų pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas KLR gamintojams ir jų eksportas į trečiąsias šalis.

         1.3.1.   Eksportuojančių KLR gamintojų nepanaudoti pajėgumai

               (31)

               Kadangi nėra daug viešai skelbiamos informacijos apie KLR nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių pramonę, siekiant įvertinti KLR pajėgumus remtasi peržiūros prašyme pateikta informacija. Iš jos matyti, kad KLR nuo 2003 m. buvo naudojama nauja nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamybos įranga. Be to, dėl tam tikroms importuojamoms geležinėms ir plieninėms tvirtinimo detalėms nustatytų antidempingo priemonių (6) ir vėlesnio tos rūšies tvirtinimo detalių importo iš KLR į Sąjungą apimties sumažėjimo nuo 2009 m., KLR gamintojai turi daug nepanaudotų gamybos pajėgumų, kurie galėtų būti naudojami nagrinėjamajam produktui gaminti, kadangi galima lengvai pereiti nuo vienos rūšies tvirtinimo detalių gamybos prie kitos rūšies gamybos.

         1.3.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (32)

               Sąjungos rinkos patrauklumą įrodo tai, kad nustačius antidempingo muitus nagrinėjamojo produkto eksporto iš KLR apimtis nenustojo didėti. Priešingai, iš Eurostato duomenų matyti, kad importo iš KLR į Sąjungą apimtis 2007 m.–PTL padidėjo 13 proc. KLR importo kainų raida tuo pačiu laikotarpiu parodė, kad vidutinė importo kaina padidėjo (remiantis Eurostato duomenimis). Vis dėlto išsamesnė analizė parodė, kad nerūdijančio plieno tvirtinimo detalės, kurioms priskirtas KN kodas ir kurios sudaro 59 proc. viso importuoto kiekio per PTL, kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 24 proc. Tai įrodo, kad nepaisant galiojančių priemonių, KLR eksportuotojai vis dar sugebėjo padidinti eksporto apimtį ir dar labiau sumažinti didžiosios dalies nagrinėjamojo produkto eksporto kainas.

         1.3.3.   Eksportas į trečiąsias šalis

               (33)

               Kalbant apie KLR eksporto į trečiąsias šalis apimtį ir kainas, reikia pabrėžti, kad duomenys apie KLR eksportą susiję su visais SS kodais. Lyginant su ES importo statistika pagal TARIC kodus, nagrinėjamasis produktas sudarė maždaug 3 proc. visų produktų, kuriems priskirti šie SS kodai. Taigi eksporto duomenys nėra labai reikšmingas informacijos šaltinis. Kadangi KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, nebuvo galima gauti jokios kitos svarbios informacijos, susijusios su KLR eksportu į trečiąsias šalis.

         1.4.   Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

               (34)

               Atsižvelgiant į aprašytus faktus galima daryti išvadą, kad eksportas iš KLR vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į esamus nepanaudotus KLR pajėgumus ir į faktą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo į ES apimtis padidėjo nepaisant nustatytų antidempingo priemonių, atrodo, kad eksportuojantys KLR gamintojai gali būti suinteresuoti padidinti eksporto į Sąjungos rinką dempingo kainomis apimtį nustojus galioti priemonėms.

         2.   Taivanas

   2.1.   Įžanginės pastabos

               (35)

               Pažymima, kad atsižvelgiant į tai, kad daug Taivano eksportuojančių gamintojų išreiškė norą bendradarbiauti, tolesniam tyrimui buvo atrinktos keturios tipiškos bendrovės ir (arba) bendrovių grupės. Vėliau viena iš šių keturių bendrovių bendradarbiauti atsisakė. Vis dėlto, kadangi likusių bendrovių eksporto apimtis sudarė 41,6 proc. viso Taivano eksporto (7) į Sąjungą per PTL, jos vis dar buvo laikomos tipiškomis.

               (36)

               Be to, pabrėžiama, kad per tikrinamuosius vizitus, surengtus trijų likusių bendrovių patalpose, nebuvo įmanoma patikrinti vienos iš jų klausimyno atsakymuose pateiktos informacijos ir nustatyta, kad antroji bendrovė pateikė klaidingą informaciją. Atitinkami eksportuojantys gamintojai buvo nedelsiant informuoti apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, pagal kurį į pateiktą informaciją neatsižvelgiama, o remiamasi turimais faktais. Bendrovėms suteikta galimybė pateikti papildomų su šia padėtimi susijusių pastabų. Vis dėlto vėlesnės pastabos nepakeitė su minėtais dviem eksportuojančiais gamintojais susijusio Komisijos sprendimo remtis turimais faktais. Todėl individualus dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas tik vienam Taivano eksportuojančiam gamintojui.

               (37)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daugelis toliau išdėstytų išvadų, susijusių su dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybe, turėjo būti pagrįstos turimais faktais, visų pirma vienintelio bendradarbiaujančio Taivano eksportuojančio gamintojo ir vienintelio bendradarbiaujančio importuotojo pateiktais duomenimis, Eurostato duomenimis ir pareiškėjo peržiūros prašyme pateikta informacija. Šiuo atveju nebuvo galima remtis oficialia Taivano eksporto statistika, nes nagrinėjamasis produktas sudaro tik mažą dalį kiekio, nurodyto atitinkamose Suderintos sistemos tarifų pozicijose.

         2.2.   Importas dempingo kaina per PTL

   2.2.1.   Normalioji vertė

               (38)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio Taivano gamintojo panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties.

               (39)

               Po to Komisija nustatė tas vidaus rinkoje bendrovės parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba tiesiogiai su jomis palyginamos. Savybės, į kurias atsižvelgta apibrėžiant produkto rūšį, yra: i) tvirtinimo detalių rūšis, ii) kaip žaliava naudoto plieno markė, iii) tvirtinimo detalių DIN standartas, iv) tvirtinimo detalių skersmuo ir v) jų ilgis.

               (40)

               Toliau nagrinėta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. tos pačios rūšies produkto pardavimo Sąjungai apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis.

               (41)

               Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas kiekis tam tikros rūšies produkto, normalioji vertė buvo grindžiama faktinėmis vidaus rinkos kainomis, apskaičiuotomis kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis.

               (42)

               Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.

         2.2.2.   Eksporto kaina

               (43)

               Visais bendradarbiaujančio Taivano eksportuojančio gamintojo pardavimo eksportui į Sąjungos rinką atvejais, išskyrus vieną, buvo prekiaujama tiesiogiai su nepriklausomais pirkėjais. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

               (44)

               Kalbant apie eksporto sandorį, kai eksportas į Sąjungą vykdytas per susijusią prekybos bendrovę, eksporto kaina nustatyta remiantis pirmąja susijusio prekiautojo perpardavimo nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį.

         2.2.3.   Palyginimas

               (45)

               Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, finansinių, pakavimo sąnaudų, komisinių ir lengvatų skirtumus.

         2.2.4.   Dempingo skirtumas

               (46)

               Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Remiantis minėtu metodu nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuotojas toliau vykdė dempingą per PTL. Atsižvelgiant į 4 iš 12 PTL mėnesių, dempingas siekė 22 proc.

               (47)

               Primenama, kad metodą dempingui apskaičiuoti remiantis 4 PTL mėnesiais Komisija paprastai naudoja per priemonių galiojimo termino peržiūras, kai reikia nustatyti, ar dempingas vykdomas toliau arba ar yra tikimybė, kad dempingas pasikartos. Iš tikrųjų atliekant priemonių galiojimo termino peržiūras nereikalaujama nustatyti visų sandorių dempingo skirtumo, nes toks apskaičiavimas yra būtinas tik siekiant pakeisti galiojančios antidempingo priemonės lygį, o tai nėra priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas. Pasirinkta po paskutinį kiekvieno ketvirčio mėnesį, todėl šie 4 mėnesiai vienodai paskirstyti visam 12 mėnesių PTL laikotarpiui.

               (48)

               Po galutinio atskleidimo vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis Taivano gamintojas pareiškė, kad kai kurie klausimyne nurodyti vidaus sandoriai, į kuriuos atsižvelgta apskaičiuojant normaliąją vertę, iš tikrųjų buvo susiję su eksportu į Europos Sąjungą, o ne vidaus suvartojimu. Bendrovė teigė, kad šis perpardavimas vykdytas per nepriklausomus tvirtinimo detalių gamintojus ar prekiautojus Taivane.

               (49)

               Pažymima, kad šis teiginys nebuvo pagrįstas jokiu įrodymu, kad tos prekės buvo skirtos eksportui į Europos Sąjungą. Todėl šis teiginys atmestas.

               (50)

               Atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymą, kitiems dviems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas nebuvo apskaičiuotas. Tačiau, kaip nurodyta peržiūros prašyme, eksportas iš Taivano tariamai buvo vykdytas dempingo kainomis; dempingo skirtumas sudarė nuo 14 proc. iki 50 proc. Neturima jokios informacijos, kuria remiantis būtų galima padaryti skirtingą išvadą. Be to, tai, kad po vienintelės bendrovės tyrimo nustatyta, jog ji Sąjungos rinkoje taikė dempingo kainas, ir kad vidutinė iš Taivano importuoto nagrinėjamojo produkto kaina yra mažesnė nei vidutinė tos bendrovės eksporto kaina, patvirtina, kad, remiantis patikrinta informacija, dempingas vykdomas visos šalies mastu.

         2.3.   Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos

               (51)

               Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL, taip pat nagrinėta Taivano vykdomo dempingo tęsimosi tikimybė.

               (52)

               Išanalizuoti šie veiksniai: nepanaudoti eksportuojančių Taivano gamintojų pajėgumai, Sąjungos rinkos patrauklumas Taivano gamintojams ir jų eksportas į trečiąsias šalis.

         2.3.1.   Nepanaudoti eksportuotojų pajėgumai

               (53)

               Kalbant apie nepanaudotus eksportuotojų pajėgumus, kadangi nėra daug viešai skelbiamos informacijos apie Taivano nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių pramonę, toliau išdėstytos išvados daugiausia pagrįstos peržiūros prašyme pateikta informacija ir per tikrinamuosius vizitus gauta informacija. Remiantis peržiūros prašymu, nauji Taivano nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamintojai, siekdami padidinti gamybos pajėgumus, investavo į naują įrangą. Be to, patikrinus paaiškėjo, kad tikėtina, jog 2011 m. investicijos į pajėgumus padidės 12 proc., palyginti su pradinio tyrimo laikotarpiu. Per PTL nepanaudoti bendradarbiaujančio gamintojo pajėgumai sudarė 7 proc. visų gamybos pajėgumų. Nustatyta, kad atsargų lygis yra labai žemas, nes bendradarbiaujančioji bendrovė nagrinėjamąjį produktą gamino tik pagal užsakymus.

         2.3.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

               (54)

               Sąjungos rinkos patrauklumą įrodo tai, kad antidempingo muitų nustatymas nepaveikė eksporto iš Taivano į Sąjungą apimties. Remiantis Eurostato ir patikrintais importo duomenimis, importo iš Taivano apimtis buvo gana stabili 2007 m.–PTL, bet šio importo vertė tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 16 proc. Tai rodo, kad per PTL vidutinė Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių pardavimo kaina sumažėjo. Tai įrodo, kad nepaisant galiojančių priemonių, Taivano eksportuotojai vis dar sugebėjo išlaikyti eksporto apimtį ir dar labiau sumažinti kainas.

               (55)

               Šiuo atžvilgiu viena iš suinteresuotųjų Taivano šalių nurodė, kad Taivano eksporto kainos sumažėjo ne dėl eksportuotojų nepalankių kainų politikos, bet dėl pagrindinės žaliavos, t. y. vielos ruošinių, kainų raidos. Pažymėtina, kad žaliavos kainų sumažėjimas panašiai paveikė visus nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamintojus. Vis dėlto, išvada, kad Sąjungos rinka yra patraukli Taivano eksportuotojams, lieka nepakitusi, nes jie, nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, sugebėjo išlaikyti savo eksporto apimtį.

         2.3.3.   Eksporto į trečiąsias šalis kainos

               (56)

               Kalbant apie Taivano eksportą į trečiąsias šalis, reikia pabrėžti, kad duomenys apie Taivano eksportą, kuriuos būtų galima nagrinėti, yra susiję su visais SS kodais. Lyginant su ES importo statistika pagal TARIC kodus, nagrinėjamasis produktas sudarė maždaug 2,6 proc. visų produktų, kuriems priskirti šie SS kodai. Todėl nėra prasmės minėtus duomenis naudoti kaip informacijos apie Taivano kilmės nagrinėjamojo produkto eksporto apimtį ir kainas į trečiąsias šalis šaltinį. Vis dėlto iš trijų atrinktų Taivano eksportuotojų gauti patikrinti eksporto duomenys rodo, kad eksporto į trečiąsias šalis apimtis mažėja. Tai reiškia, kad Taivano eksportas labiau orientuotas į ES.

               (57)

               Taip pat pažymima, kad iš bendradarbiaujančio Taivano eksportuotojo pateiktos informacijos matyti, kad, palyginti su kitomis šalimis, vieneto pardavimo kaina yra 10 proc. didesnė nei pardavimo į Sąjungą kaina ir kad į kitas šalis eksportuotas kiekis sudaro tik 20 proc. į Sąjungą eksportuoto kiekio.

         2.4.   Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

               (58)

               Atsižvelgiant į aprašytus faktus galima daryti išvadą, kad eksportas iš Taivano vis dar vykdomas dempingo kainomis ir kad, jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad dempingas Sąjungos rinkoje tęsis. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į esamus nepanaudotus Taivano pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, atrodo, kad eksportuojantys Taivano gamintojai gali būti suinteresuoti padidinti eksporto į Sąjungos rinką dempingo kainomis apimtį nustojus galioti dabartinėms priemonėms.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

   1.   Sąjungos gamyba

               (59)

               Norint nustatyti visą Sąjungoje pagamintą produkto kiekį naudotasi visa turima informacija apie Sąjungos gamintojus, taip pat peržiūros prašyme nurodyta informacija ir Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktais duomenimis.

               (60)

               Tuo remiantis nustatyta, kad Sąjungoje per TL iš viso pagaminta 63 000 tonų produkto. Šiam kiekiui priskiriamas visų apie save pranešusių Sąjungos gamintojų pagamintas kiekis ir gamintojų, kurie atliekant tyrimą nuomonės nepateikė, apytikriai apskaičiuotas pagamintas kiekis.

               (61)

               Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, tiriant Sąjungos gamintojus buvo atlikta atranka. Iš 12 gamintojų, kurie pateikė atrankai atlikti būtinos informacijos, buvo atrinkti šeši tipiški gamintojai. Vėliau, kaip paaiškinta 17 konstatuojamojoje dalyje, vienas gamintojas nebendradarbiavo. Bendradarbiaujančių atrinktų bendrovių pagaminto produkto kiekis sudarė apie 31 proc. viso apytikriai apskaičiuoto Sąjungos pagaminto produkto kiekio.

         2.   Sąjungos pramonė

               (62)

               Visi Sąjungos gamintojai, minimi 59 konstatuojamojoje dalyje, laikomi Sąjungos pramone, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

         E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Pirminė pastaba

               (63)

               Vertinant apimčių ir kainų tendencijas buvo naudojami atitinkami Eurostato statistiniai duomenys, susiję su KN kodais 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, taip pat peržiūros prašyme pateikti duomenys ir prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus iš Sąjungos gamintojų gauti duomenys, papildyti patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

         2.   Sąjungos suvartojimas

               (64)

               Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis peržiūros prašyme pateikta informacija apie Sąjungos pramonės Sąjungoje parduotą kiekį, papildyta patikrintais iš bendradarbiaujančių atrinktų gamintojų gautais duomenimis, ir iš Eurostato gautais duomenimis apie importo apimtį.

               (65)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, Sąjungos suvartojimo raida tokia:

                  1   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Bendras Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                           123 224

                           120 598

                           101 143

                           121 402

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              98

                              82

                              99

               (66)

               Nuo 2007 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas išliko palyginti stabilus. Vis dėlto 2007–2009 m. dėl neigiamo finansų krizės poveikio visame pasaulyje suvartojimas sumažėjo net 18 proc. 2009 m.–PTL Sąjungos suvartojimas vėl atsigavo ir padidėjo 20 proc.

         3.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis, rinkos dalis ir kainos

   3.1.   Kumuliacija

               (67)

               Siekiant įvertinti importo iš nagrinėjamųjų šalių kumuliaciją, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas, abiejų šalių padėtis nagrinėta atskirai.

               (68)

               Nustatyta, kad tiek KLR, tiek Taivano importo apimtis buvo didesnė nei pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje nurodyta de minimis riba ir kad ji nebuvo nereikšminga. Be to, importo iš šių dviejų šalių apimties tendencijos per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo labai panašios: 2007–2009 m. importuotas kiekis sumažėjo, o per PTL – padidėjo. Kalbant apie vidutines importo kainas, kaip paaiškinta 32 konstatuojamojoje dalyje, KLR importo kainų raida parodė, kad vidutinė importo kaina, remiantis Eurostato duomenimis, padidėjo. Vis dėlto išsamesnė analizė parodė, kad nerūdijančio plieno tvirtinimo detalės, kurioms priskirtas KN kodas yra toks pat kaip ir didžiosios dalies visų per PTL importuotų produktų kodas, kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 24 proc. Taivano kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo ir per PTL pasiekė žemiausią lygį. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad susijusių ūkinės veiklos vykdytojų konkurencijos sąlygos buvo panašios. Taigi manyta, kad kumuliacijos sąlygos įvykdytos.

         3.2.   Importas dempingo kainomis iš KLR ir Taivano

               (69)

               Importo iš KLR ir Taivano raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

                  2   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis (tonomis)

                           8 559

                           6 636

                           6 154

                           8 795

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              78

                              72

                              103

                           Importo iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis

                           6,9 %

                           5,5 %

                           6,1 %

                           7,2 %

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              79

                              88

                              104

                           Vidutinė importo iš nagrinėjamųjų šalių kaina (EUR už toną)

                           4 998

                           4 709

                           4 656

                           4 730

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              94

                              93

                              95

               (70)

               Kaip matyti iš pateiktos lentelės, nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamųjų šalių kilmės importo apimtis padidėjo 3 proc. 2008–2009 m. importas, kaip ir suvartojimas, sumažėjo. Tačiau šis sumažėjimas buvo ne toks didelis, kaip suvartojimo sumažėjimas tuo pačiu laikotarpiu. 2009 m.–PTL importas vėl išaugo 43 proc.

               (71)

               Vidutinės importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 5 proc. 2009 m. importo kainos, kaip ir apimtis, pasiekė žemiausią lygį; po to jos šiek tiek padidėjo.

               (72)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo dempingo kainomis rinkos dalies raida buvo panaši į suvartojimo raidą; rinkos dalis išliko stabili ir sudarė maždaug 7 proc.

         3.3.   Priverstinis kainų mažinimas

               (73)

               Kadangi KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, o Taivano eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimas buvo ribotas, gauta labai nedaug informacijos apie į Sąjungą eksportuotas nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių rūšis. Kadangi nagrinėjamasis produktas apima daug skirtingų nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių rūšių, o jų kainos labai skiriasi (pvz., medsraigčių kategorijoje vieneto kainos gali skirtis 30 kartų), buvo neįmanoma tinkamai palyginti kainų, siekiant nustatyti priverstinio kainų mažinimo skirtumus. Palyginus vidutinę svertinę Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainą, pakoreguotą pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis, su vidutine nagrinėjamųjų šalių CIF importo kaina pagal Eurostato duomenis, nenustatyta, kad per PTL vykdytas priverstinis kainų mažinimas. Kalbant apie Taivaną, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo konkrečios rūšies nerūdijančio plieno tvirtinimo detales, kurių Sąjungoje pagaminama labai nedaug. Todėl, kadangi negalima palyginti panašių rūšių produktų, nebuvo galima apskaičiuoti šios bendrovės vykdomo priverstinio kainų mažinimo pagal atskiras rūšis.

         4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   4.1.   Įžanginės pastabos

               (74)

               Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi Komisija nagrinėjo visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, turinčius poveikio Sąjungos pramonės būklei.

               (75)

               Atranka padėjo nustatyti žalos rodiklius iš dalies visai Sąjungos pramonei ir iš dalies – tik atrinktiems Sąjungos gamintojams. Žalos analizė, susijusi su makroekonominiais duomenimis, kaip antai rinkos dalis, gamyba, pajėgumai ir pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, augimas, atsargos, užimtumas ir našumas, yra pagrįsta visos Sąjungos pramonės duomenimis. Kitais atvejais buvo naudojami atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys (sandorių kainos, investicijos ir investicijų grąža, darbo užmokestis, pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą).

         4.2.   Gamyba

               (76)

               Iš toliau pateiktos lentelės matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba sumažėjo 17 proc. Sąjungos pramonės gamyba, kaip ir sumažėjusi paklausa, iš pradžių (2007–2009 m.) staigiai sumažėjo 24 proc., po to (2009 m.–PTL) nežymiai padidėjo 10 proc.

                  3   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Gamyba (tonomis)

                           74 514

                           69 514

                           56 396

                           62 213

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              93

                              76

                              83

                              Šaltinis: Makro duomenys.

         4.3.   Pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (77)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai sumažėjo 13 proc.; 2007 m. – PTL pajėgumų naudojimo lygis, kaip ir gamyba, nežymiai sumažėjo 4 proc.

                  4   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           148 039

                           140 743

                           127 200

                           128 881

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              95

                              86

                              87

                           Pajėgumų naudojimas

                           50 %

                           49 %

                           44 %

                           48 %

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              98

                              88

                              96

                              Šaltinis: Makro duomenys.

         4.4.   Atsargos

               (78)

               Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis 2008 m., palyginti su 2007 m., sumažėjo, o 2008 m.–PTL nekito. Per PTL atsargų lygis šiek tiek padidėjo, bet vis dar buvo 26 proc. mažesnis nei 2007 m.

                  5   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                           9 688

                           7 465

                           6 964

                           7 139

                              Indeksas (2006 m.=100)

                              100

                              77

                              72

                              74

                              Šaltinis: Mikro duomenys.

         4.5.   Pardavimo apimtis

               (79)

               Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 25 proc. 2007–2009 m. pardavimo apimtis sumažėjo 28 proc. ir 2009 m. pasiekė žemiausią lygį. Vis dėlto per PTL pardavimas atsigavo ir, palyginti su 2009 m. lygiu, padidėjo 5 proc. Pažymėtina, kad šis padidėjimas buvo daug mažesnis nei paklausos padidėjimas (20 proc.) tuo pačiu laikotarpiu.

                  6   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams apimtis (tonomis)

                           62 326

                           56 042

                           44 627

                           46 851

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              90

                              72

                              75

                              Šaltinis: Makro duomenys.

         4.6.   Rinkos dalis

               (80)

               2007 m.–PTL Sąjungos pramonės rinkos dalis palaipsniui sumažėjo 12 procentinių punktų.

                  7   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Sąjungos pramonės rinkos dalis

                           50,6 %

                           46,5 %

                           44,1 %

                           38,6 %

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              92

                              87

                              76

                              Šaltinis: Makro duomenys.

         4.7.   Augimas

               (81)

               Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje 1 lentelėje, 2007–2009 m. Sąjungos suvartojimas sumažėjo; po to jis vėl padidėjo ir pasiekė beveik tokį patį lygį, koks buvo 2007 m. Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 12 procentinių punktų, o nagrinėjamajam importuojamam produktui tenkanti rinkos dalis nepakito.

         4.8.   Užimtumas

               (82)

               2007 m.–PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 7 proc.

                  8   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Su nagrinėjamuoju produktu susijęs užimtumas (asmenys)

                           954

                           1 007

                           863

                           886

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              106

                              90

                              93

                              Šaltinis: Makro duomenys.

         4.9.   Našumas

               (83)

               2007 m.–PTL Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas kaip vieno darbuotojo metinis našumas, sumažėjo 10 proc. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, o per PTL – atsigavo.

                  9   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

                           78,1

                           69

                           65,3

                           70,2

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              88

                              84

                              90

                              Šaltinis: Makro duomenys.

         4.10.   Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai

               (84)

               Iš Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainų matyti aiški mažėjimo tendencija 2007–2009 m., kai kainos sumažėjo 50 proc. Tai iš dalies lėmė didelis žaliavų, naudojamų nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms gaminti, kainų sumažėjimas. Per PTL pardavimo kainos, palyginti su 2009 m., atsigavo, tačiau jos vis dar buvo 35 proc. mažesnės nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje vyraujančios kainos.

               (85)

               Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad 2007–2009 m. pardavimo kainų sumažėjimą iš dalies nulėmė ekonominė krizė, dėl kurios tuo laikotarpiu sąnaudos sumažėjo 28 proc. Šis sumažėjimas daugiausia atitiko nikelio, pagrindinės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamyboje naudojamos žaliavos, kainos raidą. Vis dėlto atlikus tyrimą paaiškėjo, kad net jei finansų krizė turėjo neigiamo poveikio pardavimo kainoms, taip pat spaudimą mažinti kainas darė importas, visų pirma iš kitų trečiųjų šalių, kurio Sąjungoje užimama rinkos dalis padidėjo nepaisant nedidelio vartojimo ir kuris vertė mažinti įvairių rūšių pagrindinio produkto, kurį gamino ir pardavinėjo Sąjungos pramonė, priversta sumažinti savo pardavimo kainas labiau nei sąnaudas, kainas. Dėl to minėtu laikotarpiu Sąjungos pramonės veikla labai susilpnėjo. Nors per PTL, palyginti su 2009 m., pardavimo kainos padidėjo, jų lygis nebuvo pakankamas, kad būtų padengtos visos išlaidos ir Sąjungos pramonė galėtų gauti pagrįstą pelno dydį.

               (86)

               Toliau pateiktoje lentelėje nurodytos pardavimo kainos yra vidutinės kainos už toną, kurios labai priklauso nuo produktų asortimento. Kaip paaiškinta 73 konstatuojamojoje dalyje, nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių kainos kai kuriose kategorijose gali skirtis net 30 kartų.

                  10   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Vidutinės pardavimo kainos (EUR už toną)

                           5 842

                           4 437

                           2 914

                           3 803

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              76

                              50

                              65

                              Šaltinis: Mikro duomenys.

         4.11.   Darbo užmokestis

               (87)

               2007 m.–PTL vidutinis darbuotojo darbo užmokestis sumažėjo 12 proc.

                  11   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Vieno darbuotojo metinės darbo sąnaudos (tūkst. EUR)

                           47

                           44

                           41

                           42

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              94

                              87

                              88

                              Šaltinis: Mikro duomenys.

         4.12.   Investicijos

               (88)

               Palyginti su kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais 2008 m. Sąjungos pramonė daug investavo į nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamybą. Po to investicijų sumažėjo.

                  12   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Grynosios investicijos (tūkst. EUR)

                           2 504

                           9 899

                           3 087

                           2 299

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              395

                              123

                              92

                              Šaltinis: Mikro duomenys.

         4.13.   Pelningumas ir investicijų grąža

               (89)

               Kaip minėta 85 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad net jei sumažėjusios pardavimo kainos iš dalies atspindėjo sąnaudų sumažėjimą, nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių importas darė spaudimą Sąjungos pramonės kainoms ir dėl to nebuvo galima padengti visų nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių gamybos ir pardavimo išlaidų. Dėl to labai sumažėjo pelningumas, kuris 2007 m. buvo teigiamas, o po to – neigiamas, kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės.

               (90)

               Investicijų grąža (toliau – IG) labai sumažėjo – nuo 29 proc. 2007 m. iki -17 proc. per PTL.

                  13   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           ES pardavimo nesusijusiems pirkėjams grynasis pelnas (grynojo pardavimo procentinė dalis)

                           7 %

                           –9 %

                           –36 %

                           –3 %

                           IG (investicijų grynosios buhalterinės vertės grynojo pelno procentinė dalis)

                           29 %

                           –16 %

                           –41 %

                           –17 %

                              Šaltinis: Mikro duomenys.

         4.14.   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (91)

               Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo. 2009 m. jis pasiekė žemiausią lygį, o po to pradėjo šiek tiek didėti. Vis dėlto grynųjų pinigų srautas per PTL vis dar buvo daug mažesnis nei 2007 m.

                  14   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

                           15 899

                           – 698

                           –12 357

                           –8 271

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              –4

                              –78

                              –52

                              Šaltinis: Mikro duomenys.

         4.15.   Dempingo skirtumo dydis

               (92)

               Remiantis peržiūros prašyme pateiktais duomenimis ir vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo duomenimis, nepaisant galiojančių priemonių toliau vykdytas didelio lygio dempingas: 13,6–61,8 proc. lygio KLR atveju ir 14–50 proc. lygio – Taivano. Faktinių dempingo skirtumų poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

         4.16.   Atsigavimas po ankstesnio dempingo

               (93)

               Beveik visi nagrinėti rodikliai rodo, kad po 2007 m. ekonominė ir finansinė Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo. Nepaisant galiojančių priemonių, importas iš nagrinėjamųjų šalių nežymiai padidėjo, o jų rinkos dalis išliko stabili. 2009 m., kai finansų krizė neigiamai paveikė bendrą Sąjungos paklausą ir buvo daromas spaudimas pardavimo kainoms, Sąjungos gamintojai neteko daug pirkėjų. Tik kai kurie Sąjungos gamintojai sugebėjo padidinti savo gamybos apimtį gamindami kitų rūšių tvirtinimo detales (pvz., anglinio plieno tvirtinimo detales) ir gavo naudos dėl masto ekonomijos, tokiu būdu kompensuodami prarastą pardavimo apimtį nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių versle. Tuo pačiu metu Sąjungos gamintojai dėjo pastangas, siekdami padidinti savo investicijas, kad būtų galima gaminti veiksmingiau. Per PTL Sąjungos pramonė sugebėjo pagerinti savo veiklos rezultatus, nors vis dar išliko nuostolinga. Atsižvelgiant į prognozes apie labai mažą pajėgumų naudojimo lygį, neatrodo, kad padėtis gerėtų.

         5.   Importo dempingo kainomis ir kitų veiksnių poveikis

   5.1.   Importo dempingo kainomis poveikis

               (94)

               Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad, nepaisant galiojančių priemonių ir vartojimo sumažėjimo Sąjungoje nagrinėjamuoju laikotarpiu, importas iš KLR ir Taivano nežymiai padidėjo nagrinėjamuoju laikotarpiu, o jų rinkos dalis išliko stabili.

               (95)

               Kaip aprašyta 73 konstatuojamojoje dalyje, buvo neįmanoma tinkamai palyginti kainų, t.y. importo iš nagrinėjamųjų šalių ir Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainų, nes trūko informacijos apie produkto rūšis, kurias eksportavo KLR ir Taivano eksportuojantys gamintojai, o vidutinės skirtingų rūšių produktų kainos labai skyrėsi. Iš tikrųjų vienintelio bendradarbiaujančio Taivano gamintojo eksporto kainos negalėjo būti tinkamai palygintos su atrinktų Sąjungos gamintojų kainomis, nes nebuvo galima palyginti panašių rūšių produktų.

               (96)

               Po galutinio atskleidimo, bendradarbiaujantis 22 konstatuojamojoje dalyje minėtas Taivano gamintojas pareiškė, kad jo eksportas nesukėlė jokios žalos pareiškėjui, kadangi jis gamina tokių rūšių nerūdijančio plieno tvirtinimo detales, kurias ribotu kiekiu gamina tik keli Sąjungos gamintojai. Šiuo klausimu visų pirma pažymima, kad įvertinta žala susijusi su visa Sąjungos pramone, o ne tik su pareiškėju. Antra, galiojančios priemonės skirtos pirminiame tyrime nustatytai produkto apibrėžtajai sričiai ir, kaip paaiškinta 21 konstatuojamojoje dalyje, produkto apibrėžtoji sritis negali būti pakeista atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą.

         5.2.   Ekonomikos krizės poveikis

               (97)

               2007 m. plieno ir susijusiuose sektoriuose vyravo labai palankios ekonominės sąlygos, dėl to Sąjungos pramonės ekonominė padėtis 2008 m. pabaigoje prasidėjus ekonomikos krizei buvo pakankamai gera. Net kai rinka nebeaugo, ypač 2009 m., kai kurie Sąjungos gamintojai toliau investavo, siekdami pakeisti pasenusius įrengimus ir įrangą, kad sumažintų gamybos sąnaudas ir sugebėtų geriau konkuruoti su importu dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių ir su didėjančiu importu mažomis kainomis iš kitų trečiųjų šalių. Be to, pradėjus smukti paklausai, Sąjungos gamintojai taip pat susidūrė su didele stambių platintojų derybine galia; šie pradėjo vykdyti didesnį kainų spaudimą, kuris neigiamai paveikė Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

         5.3.   Importas iš kitų šalių

               (98)

               Taip pat išnagrinėtas importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis. Bendra importo iš šių šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 26 proc. – nuo maždaug 52 000 tonų iki apie 66 000 tonų. Taip pat nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo kaina sumažėjo 28 proc. ir todėl tų šalių rinkos dalis nežymiai padidėjo – nuo 42,5 proc. 2007 m. iki 54,2 proc. per PTL.

               (99)

               Didžiąją dalį importo iš kitų trečiųjų šalių sudarė importas iš Indijos, Filipinų ir Malaizijos. Importui iš šių trijų šalių teko apie 36 proc. visos rinkos dalies per PTL.

               (100)

               Kalbant apie importą iš Indijos, jis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 141 proc. – nuo maždaug 8 000 tonų 2007 m. iki beveik 20 000 tonų per PTL. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės importo kainos sumažėjo 32 proc. ir buvo daug žemesnės nei vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos per PTL. Todėl Indijos eksportuotojų rinkos dalis taip pat padidėjo nuo 6,7 proc. 2007 m. iki 16,4 proc. per PTL.

               (101)

               Importas iš Filipinų vystėsi panašiai kaip importas iš Indijos; nagrinėjamuoju laikotarpiu jis padidėjo 129 proc. – nuo maždaug 6 000 tonų 2007 m. iki beveik 14 000 tonų per PTL. Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės importo kainos sumažėjo 38 proc. ir per PTL dėl jų priverstinai mažintos vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Todėl Filipinų rinkos dalis padidėjo nuo 4,9 proc. 2007 m. iki 11,4 proc. per PTL.

               (102)

               Kalbant apie importą iš Malaizijos, nors nagrinėjamuoju laikotarpiu pasireiškė mažėjanti šio importo tendencija (-27 proc.), Malaizijos eksportuotojų rinkos dalis per PTL vis dar buvo 8,2 proc. Be to, remiantis Eurostato duomenimis, nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje vidutinės importo iš Malaizijos kainos buvo didesnės nei importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos, tačiau laikotarpio pabaigoje kainos buvo daug žemesnės.

               (103)

               Taigi, gali būti, kad kitų trečiųjų šalių, visų pirma Indijos, Filipinų ir Malaizijos eksportuotojai gavo naudos dėl KLR ir Taivanui taikomų antidempingo priemonių. Antroje nagrinėjamojo laikotarpio dalyje Indijos ir Filipinų importas padidėjo daugiau nei dvigubai, o jo kainos buvo žemesnės nei importo iš KLR ir Taivano; tuo tarpu pastebėta Malaizijos importo mažėjimo tendencija. Šis papildomas kainų spaudimas turėjo neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, kurios pelnas ir kiti finansiniai rodikliai nuo 2008 m. labai pablogėjo. Taigi ypač importo iš Indijos ir Filipinų raida neabejotinai prisidėjo prie Sąjungos pramonės rinkos dalies praradimo ir jos finansinės padėties blogėjimo.

                  15   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)

                           52 339

                           57 920

                           50 362

                           65 756

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              111

                              96

                              126

                           Importo iš kitų šalių rinkos dalis

                           42,5 %

                           48,0 %

                           49,8 %

                           54,2 %

                           Importo iš kitų šalių kaina (EUR už toną)

                           5 830

                           4 993

                           4 384

                           4 196

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              86

                              75

                              72

                           Importo iš Indijos apimtis (tonomis)

                           8 282

                           13 667

                           16 776

                           19 945

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              165

                              203

                              241

                           Importo iš Indijos rinkos dalis

                           6,7 %

                           11,3 %

                           16,6 %

                           16,4 %

                           Importo iš Indijos kaina (EUR už toną)

                           4 632

                           3 758

                           3 123

                           3 164

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              81

                              67

                              68

                           Importo iš Filipinų apimtis (tonomis)

                           6 048

                           7 046

                           5 406

                           13 854

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              117

                              89

                              229

                           Importo iš Filipinų rinkos dalis

                           4,9 %

                           5,8 %

                           5,3 %

                           11,4 %

                           Importo iš Filipinų kaina (EUR už toną)

                           5 685

                           4 645

                           3 474

                           3 505

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              82

                              61

                              62

                           Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis)

                           13 548

                           13 712

                           9 810

                           9 933

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              101

                              72

                              73

                           Importo iš Malaizijos rinkos dalis

                           11,0 %

                           11,4 %

                           9,7 %

                           8,2 %

                           Importo iš Malaizijos kaina (EUR už toną)

                           5 062

                           4 203

                           2 963

                           3 068

                              Indeksas (2007 m.=100)

                              100

                              83

                              59

                              61

         6.   Išvada

               (104)

               Nors Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik nekito, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis Sąjungoje tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 25 proc., o tai lėmė rinkos dalies sumažėjimą – nuo 50,6 proc. 2007 m. iki 38,6 proc. per PTL. Tuo pačiu metu importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis išliko stabili.

               (105)

               2007 m.–PTL, nors ir buvo taikomos antidempingo priemonės, daugelis svarbių rodiklių rodė nepalankias tendencijas: gamybos ir pardavimo apimtis sumažėjo atitinkamai 17 proc. ir 25 proc., sumažėjo pajėgumai ir pajėgumų naudojimas ir dėl to sumažėjo užimtumo ir našumo lygiai. Pelningumas nuo 7 proc. 2007 m. nukrito iki -3 proc. per PTL, o grynųjų pinigų srauto tendencijos taip pat buvo neigiamos.

               (106)

               Daroma išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai pablogėjo ir kad Sąjungos pramonės padėtis PTL pabaigoje buvo nestabili, nes dėl didėjančios importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių ir taip pat importo žemomis kainomis iš kitų trečiųjų šalių apimties jai nepavyko išlaikyti pardavimo apimties ir pakankamo dydžio kainų.

         F.   ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

   1.   Nagrinėjamųjų šalių eksporto į trečiąsias šalis apimties ir kainų bei eksporto į Sąjungą apimties ir kainų santykis

               (107)

               Nebendradarbiaujant KLR eksportuotojams neturima jokios informacijos, susijusios su jų eksporto į kitas rinkas kainomis. Kalbant apie Taivaną, remiantis turima iš patikrintų bendrovių gauta informacija, vidutinės eksporto į trečiąsias šalis kainos yra žemesnės nei Sąjungos rinkai taikomos kainos. Todėl laikoma, kad nustojus galioti priemonėms Taivano eksportuotojai būtų paskatinti didelę eksporto apimtį iš trečiųjų šalių nukreipti į patrauklesnę Sąjungos rinką.

         2.   Nepanaudoti pajėgumai nagrinėjamosiose šalyse

               (108)

               Remiantis turima informacija atrodo, kad ir KLR, ir Taivane yra daug nepanaudotų gamybos pajėgumų, ir abi šalys gali sparčiai padidinti savo gamybos apimtį. Šiuo klausimu primenama, kad 2009 m. nustačius antidempingo priemones tam tikroms iš KLR importuojamoms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms (8) KLR importas sumažėjo ir atsirado pajėgumų, kurie galėtų būti panaudoti nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms gaminti. Be to, pažymėtina, kad atlikus vengimo tyrimą nuspręsta išplėsti priemonių, nustatytų tam tikroms KLR kilmės geležinėms ir plieninėms tvirtinimo detalėms, taikymą iš Malaizijos siunčiamam importui (9). Taigi yra pajėgumų gerokai didinti eksporto į ES apimtį, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkose ar vidaus rinkoje būtų galima absorbuoti papildomą produkciją.

         3.   Išvada

               (109)

               Akivaizdu, kad nagrinėjamųjų šalių gamintojai gali gerokai padidinti savo eksporto į ES rinką apimtį. Be to, Taivano atveju eksporto į trečiąsias šalis kainos yra žemesnės nei Sąjungos rinkoje taikomos kainos; todėl tikėtina, kad netaikant priemonių dalis trečiosios šalies eksporto butų nukreipta į ES rinką. Tai greičiausiai turėtų neigiamo poveikio ekonominei Sąjungos pramonės padėčiai.

               (110)

               Kaip minėta pirmiau, Sąjungos pramonė toliau lieka pažeidžiama. Jei Sąjungos pramonė susidurtų su didesne importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtimi, jos pardavimo apimtis, rinkos dalis, pardavimo kainos ir finansinė padėtis greičiausiai pablogėtų. Taigi tuo remiantis daroma išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones ir taip nestabili Sąjungos pramonės padėtis pablogėtų ir jai vėl būtų daroma materialinė žala.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   Įžanga

               (111)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

               (112)

               Reikėtų priminti, kad atliekant pirminį tyrimą laikyta, kad priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.

               (113)

               Atsižvelgiant į tai, buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo tęsimosi tikimybės, yra svarių priežasčių, kurios leistų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju toliau taikant priemones būtų prieštaraujama Sąjungos interesams.

         2.   Sąjungos pramonės interesai

               (114)

               Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino gana gera ekonominė padėtis nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. Vis dėlto, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo, kaip ir rinkos dalis bei pardavimo kainos, o importas iš nagrinėjamųjų šalių šiek tiek padidėjo nepaisant galiojančių priemonių. Tuo pačiu laikotarpiu Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogėjo ir tapo nuostolinga. Jei nebūtų taikytos priemonės, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai būtų dar blogesnė.

         3.   Importuotojų ir (arba) naudotojų interesai

               (115)

               Nė vienas iš 20 naudotojų, į kuriuos buvo kreiptasi, nesutiko bendradarbiauti. Primenama, kad atliekant pirminį tyrimą bendradarbiavo tik vienas naudotojas ir buvo padaryta išvada, kad naudotojai galėjo gauti tiriamąjį produktą ne tik iš nagrinėjamųjų šalių, bet taip pat iš kitų tiekimo šaltinių. Be to, atsižvelgiant į nedidelį nerūdijančio plieno tvirtinimo detalių poveikį vartotojų grandies produktų sąnaudoms, padaryta išvada, kad priemonės nedarytų neigiamo poveikio naudotojų pramonei.

               (116)

               Tik vienas iš trijų atrinktų importuotojų atsakė į klausimyną. Jo importo iš nagrinėjamųjų šalių dalis buvo labai nedidelė ir per PTL siekė 1,1 proc. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad importuotojas gavo normalų pelną (nuo 5 iki 10 proc.), o su nagrinėjamuoju produktu susijusi veikla sudaro mažiau nei 10 proc. visos bendrovės veiklos. Todėl galima daryti išvadą, kad toliau taikant priemones šiam importuotojui bus daromas labai nedidelis poveikis.

         4.   Išvada

               (117)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

         H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (118)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pateikti. Į pateiktus pagrįstus argumentus ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

               (119)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, Reglamentu (EB) Nr. 1890/2005 nustatytos antidempingo priemonės, taikomos tam tikroms importuojamoms KLR ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms ir jų dalims, turėtų būti taikomos toliau,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Tam tikroms importuojamos Kinijos Liaudies Respublikos ir Taivano kilmės nerūdijančio plieno tvirtinimo detalėms ir jų dalims, kurių KN kodai šiuo metu yra 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

               Šalis

               Bendrovės

               Antidempingo muito norma (%)

               Papildomas TARIC kodas

               KLR

               Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City

               11,4

               A650

               Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

               12,2

               A651

               Visos kitos bendrovės

               27,4

               A999

               Taivanas

               Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

               15,2

               A653

               Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

               8,8

               A654

               Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

               16,1

               A655

               Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

               16,1

               A656

               Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

               11,4

               A657

               Priede išvardytos bendrovės

               15,8

               A649

               Visos kitos bendrovės

               23,6

               A999

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 4 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         N. WAMMEN

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 302, 2005 11 19, p. 1.

      (3)  OL L 221, 2009 8 25, p. 1.

      (4)  OL C 129, 2010 5 19, p. 16.

      (5)  OL C 315, 2010 11 19, p. 7.

      (6)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2009 (OL L 29, 2009 1 31, p. 1).

      (7)  Remiantis Eurostato Comext duomenų baze.

      (8)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 91/2009.

      (9)  Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 723/2011 (OL L 194, 2011 7 26, p. 6).

      PRIEDAS
      (papildomas TARIC kodas A649)

                  A-STAINLESS INTERNATIONAL CO. LTD., Taipei

                  BOLTUN CORPORATION, Tainan

                  CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

                  CHIAN SHYANG ENT CO. LTD., Chung-Li City

                  CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

                  DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO. LTD., Taipei

                  DRAGON IRON FACTORY CO. LTD., Kaohsiung

                  EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD., Lu Chu

                  FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO. LTD., Lung Tan Hsiang

                  FWU KUANG ENTERPRISES CO. LTD., Tainan

                  HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO. LTD., Taipin City

                  HU PAO INDUSTRIES CO. LTD., Tainan

                  J C GRAND CORPORATION, Taipei

                  JAU YEOU INDUSTRY CO. LTD., Kangshan

                  JOHN CHEN SCREW IND CO. LTD., Taipei

                  KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO. LTD., Kaohsiung

                  KWANTEX RESEARCH INC., Tainan

                  LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO. LTD., Taipei

                  LIH TA SCREW CO. LTD., Kweishan

                  LU CHU SHIN YEE WORKS CO. LTD., Kaohsiung

                  M & W FASTENER CO. LTD., Kaohsiung

                  MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

                  NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

                  QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

                  SEN CHANG INDUSTRIAL CO. LTD., Ta-Yuan

                  SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

                  SUMEEKO INDUSTRIES CO. LTD., Kaohsiung

                  TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO. LTD., Kaohsiung

                  VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO. LTD., Taichung

                  YEA-JANN INDUSTRIAL CO. LTD., Kaohsiung

                  ZONBIX ENTERPRISE CO. LTD., Kaohsiung

                  ZYH YIN ENTERPRISE CO. LTD., Kaohsiung


title: 2014 m. spalio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1190/2014, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [ Mantequilla de Soria (SKVN)]

text:
5.11.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 318/4

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1190/2014
   2014 m. spalio 24 d.
   kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Mantequilla de Soria (SKVN)]
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Ispanijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Mantequilla de Soria“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 148/2007 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

               (2)

               pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalį šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

               (3)

               prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis

      Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Mantequilla de Soria“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 24 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Dacian CIOLOȘ

            Komisijos narys

      (1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

      (2)  2007 m. vasario 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 148/2007, įtraukiantis tam tikrus pavadinimus į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą (Geraardsbergse mattentaart (SGN), Pataca de Galicia arba Patata de Galicia (SGN), Poniente de Granada (SKVN), Gata-Hurdes (SKVN), Patatas de Prades arba Patates de Prades (SGN), Mantequilla de Soria (SKVN), Huile d'olive de Nîmes (SKVN), Huile d'olive de Corse arba Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica (SKVN), Clémentine de Corse (SGN), Agneau de Sisteron (SGN) – Connemara Hill Lamb arba Uain Sléibhe Chonamara (SGN) – Sardegna (SKVN), Carota dell'Altopiano del Fucino (SGN), Stelvio arba Stilfser (SKVN), Limone Femminello del Gargano (SGN), Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (SKVN), Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (SGN), Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (SGN), Sangueira de Barroso – Montalegre (SGN), Batata de Trás-os-Montes (SGN), Salpicão de Barroso – Montalegre (SGN), Alheira de Barroso – Montalegre (SGN), Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso arba Borrego de leite de Barroso (SGN), Azeite do Alentejo Interior (SKVN), Paio de Beja (SGN), Linguíça do Baixo Alentejo arba Chouriço de carne do Baixo Alentejo (SGN), Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (SKVN)) (OL L 46, 2007 2 16, p. 14).

      (3)  OL C 188, 2014 6 20, p. 18.


title: 2014 m. rugsėjo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 990/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
20.9.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 278/19

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 990/2014
   2014 m. rugsėjo 19 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. rugsėjo 19 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MK

                  54,3

                  TR

                  85,5

                  XS

                  82,8

                  ZZ

                  74,2

                  0707 00 05

                  MK

                  34,4

                  TR

                  107,9

                  ZZ

                  71,2

                  0709 93 10

                  TR

                  120,5

                  ZZ

                  120,5

                  0805 50 10

                  AR

                  151,6

                  CL

                  159,6

                  IL

                  140,9

                  UY

                  112,3

                  ZA

                  149,3

                  ZZ

                  142,7

                  0806 10 10

                  AR

                  128,7

                  BR

                  170,2

                  EG

                  160,1

                  MK

                  36,9

                  TR

                  118,1

                  ZZ

                  122,8

                  0808 10 80

                  AR

                  262,7

                  BA

                  49,3

                  BR

                  64,4

                  CL

                  114,1

                  NZ

                  122,2

                  US

                  161,4

                  ZA

                  123,0

                  ZZ

                  128,2

                  0808 30 90

                  AR

                  218,6

                  CL

                  231,7

                  CN

                  109,8

                  TR

                  124,4

                  ZZ

                  171,1

                  0809 30

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  121,6

                  0809 40 05

                  MK

                  21,9

                  ZZ

                  21,9

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2013 m. vasario 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 169/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
26.2.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 53/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 169/2013
   2013 m. vasario 25 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. vasario 25 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  IL

                  87,0

                  MA

                  79,1

                  TN

                  88,2

                  TR

                  106,6

                  ZZ

                  90,2

                  0707 00 05

                  EG

                  191,6

                  MA

                  170,1

                  TR

                  177,4

                  ZZ

                  179,7

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  44,2

                  TR

                  135,1

                  ZZ

                  89,7

                  0805 10 20

                  EG

                  49,2

                  IL

                  71,3

                  MA

                  53,4

                  TN

                  57,0

                  TR

                  58,8

                  ZZ

                  57,9

                  0805 20 10

                  IL

                  155,8

                  MA

                  110,7

                  ZZ

                  133,3

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  57,7

                  IL

                  141,1

                  MA

                  128,5

                  PK

                  99,7

                  TR

                  78,1

                  US

                  127,1

                  ZZ

                  105,4

                  0805 50 10

                  TR

                  74,9

                  ZZ

                  74,9

                  0808 10 80

                  CN

                  83,6

                  MK

                  31,3

                  US

                  148,7

                  ZZ

                  87,9

                  0808 30 90

                  AR

                  135,3

                  CL

                  209,3

                  CN

                  84,0

                  TR

                  173,8

                  US

                  187,5

                  ZA

                  107,1

                  ZZ

                  149,5

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2017 m. vasario 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/333, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle (SGN)] specifikacijos pakeitimas

text:
28.2.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 50/12

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/333
   2017 m. vasario 14 d.
   kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo [Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle (SGN)] specifikacijos pakeitimas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Vokietijos pateiktą saugomos geografinės nuorodos „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (ES) Nr. 186/2012 (2), specifikacijos pakeitimo paraišką;

               (2)

               remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatomis, šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (3), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

               (3)

               prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis

      Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (SGN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. vasario 14 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Phil HOGAN

            Komisijos narys

      (1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

      (2)  2012 m. kovo 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 186/2012, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle (SGN)] (OL L 69, 2012 3 8, p. 3).

      (3)  OL C 403, 2016 11 1, p. 20.


title: 2011 m. gruodžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1291/2011, kuriuo nustatoma, kiek importo licencijų paraiškų, pateiktų 2011 m. lapkričio mėnesį, dėl kai kurių pieno produktų pagal tam tikras tarifines kvotas, kurias leista naudoti Reglamentu (EB) Nr. 2535/2001, galima patenkinti

text:
10.12.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 328/47

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1291/2011
   2011 m. gruodžio 9 d.
   kuriuo nustatoma, kiek importo licencijų paraiškų, pateiktų 2011 m. lapkričio mėnesį, dėl kai kurių pieno produktų pagal tam tikras tarifines kvotas, kurias leista naudoti Reglamentu (EB) Nr. 2535/2001, galima patenkinti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:
   Nuo 2011 m. lapkričio 20 iki 30 d. pateiktose importo licencijų paraiškose pagal 2001 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2535/2001, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1255/1999 taikymo taisykles dėl pieno produktų importo tvarkos ir tarifinių kvotų atidarymo (3), I priede numatytas tam tikras tarifines kvotas, nurodytas kiekis yra didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam galima išduoti importo licencijas, reikėtų nustatyti pagal prašomam kiekiui taikomą paskirstymo koeficientą,
   PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Importo licencijos pagal nuo 2011 m. lapkričio 20 iki 30 d. pateiktas importo licencijų paraiškas Reglamento (EB) Nr. 2535/2001 I priedo I.A, I.F, I.H, I.I ir IJ dalyse numatytiems produktams, išduodamos prašomam kiekiui taikant šiame reglamente nustatytus paskirstymo koeficientus.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. gruodžio 10 d.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. gruodžio 9 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13.

      (3)  OL L 341, 2001 12 22, p. 29.

      PRIEDAS

         I.A

                  Tarifinės kvotos numeris

                  Paskirstymo koeficientas

                  09.4590

                  100 %

                  09.4599

                  100 %

                  09.4591

                  —

                  09.4592

                  —

                  09.4593

                  —

                  09.4594

                  —

                  09.4595

                  3,660488 %

                  09.4596

                  100 %

                  „—“: Komisijai licencijos paraiškų pateikta nebuvo.

         I.F

      Produktai, kurių kilmės šalis yra Šveicarija

                  Tarifinės kvotos numeris

                  Paskirstymo koeficientas

                  09.4155

                  9,520183 %

         I.H

      Produktai, kurių kilmės šalis yra Norvegija

                  Tarifinės kvotos numeris

                  Paskirstymo koeficientas

                  09.4179

                  100 %

         I.I

      Produktai, kurių kilmės šalis yra Islandija

                  Tarifinės kvotos numeris

                  Paskirstymo koeficientas

                  09.4205

                  100 %

                  09.4206

                  100 %

         I.J

      Produktai, kurių kilmės šalis yra Moldavijos Respublika

                  Tarifinės kvotos numeris

                  Paskirstymo koeficientas

                  09.4210

                  —

                  „—“: Komisijai licencijos paraiškų pateikta nebuvo.