title: 2019 m. rugsėjo 26 d. Komisijos Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1590, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos galutinės apsaugos priemonės

text:
27.9.2019

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 248/28

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/1590
         2019 m. rugsėjo 26 d.
         kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos galutinės apsaugos priemonės
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/478 dėl bendrų importo taisyklių (1), ypač į jo 16 ir 20 straipsnius,
         atsižvelgdama į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/755 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (2), ypač į jo 13 ir 16 straipsnius,
         kadangi:
         1.   BENDROJI INFORMACIJA

                     (1)

                     Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/159 Europos Komisija (toliau – Komisija) tam tikriems plieno produktams nustatė galutines apsaugos priemonės (toliau – galutinis reglamentas) (3). Tuo reglamentu nustatytos priemonės – 26 kategorijų plieno produktams nustatyta tarifinė kvota, kurios lygis yra pakankamai aukštas, kad būtų išsaugoti tradiciniai prekybos srautai. 25 proc. tarifo muitas taikomas tik viršijant tą nustatytą kiekybinį tradicinių prekybos srautų lygį kiekvienos kategorijos produktams.

                     (2)

                     Galutinio reglamento 161 konstatuojamojoje dalyje ir 9 straipsnyje nustatyta, kad atsižvelgiant į Sąjungos interesus Komisijai „gali tekti, pasikeitus aplinkybėms priemonių taikymo laikotarpiu, pakoreguoti <…> tarifinės kvotos dydį arba paskirstymą“ ir kad tokia peržiūra turėtų prasidėti „ne vėliau kaip 2019 m. liepos 1 d.“.

                     (3)

                     Atsižvelgdama į tai, 2019 m. gegužės 17 d. (4) Komisija inicijavo galutinio reglamento peržiūrą ir pasiūlė šalims išsakyti savo nuomonę, pateikti informaciją ir pateikti patvirtinamuosius įrodymus dėl penkių peržiūros pagrindų, kuriuos Komisija nustatė 26 kategorijų nagrinėjamiesiems produktams pranešime apie peržiūros tyrimo inicijavimą. Remiantis 3 skirsniu nustatyti šie peržiūros pagrindai:

                                 (a)

                                 tam tikriems konkrečių kategorijų produktams taikomų tarifinių kvotų dydis ir paskirstymas;

                                 (b)

                                 tradicinių prekybos srautų išstūmimas;

                                 (c)

                                 galimas žalingas poveikis integracijos tikslams, kurių siekiama kartu su lengvatinės prekybos partneriais;

                                 (d)

                                 besivystančių šalių PPO narių, kurioms priemonės netaikomos, sąrašo atnaujinimas remiantis atnaujintais importo statistikos duomenimis ir

                                 (e)

                                 kiti aplinkybių pokyčiai, dėl kurių gali reikėti koreguoti tarifinių kvotų dydį ar paskirstymą.

                     (4)

                     Komisija gavo pastabų daugiau nei iš 150 įvairių šalių. Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo leista pateikti pastabas ir prieštaravimus dėl kitų šalių pareiškimų. Taigi Komisija gavo daugiau nei 50 papildomų prieštaravimo pastabų.

                     (5)

                     Išsamiai išnagrinėjusi visas gautas pastabas Komisija nustatė toliau išdėstytus faktus. 2 skirsnyje jie suskirstyti į penkis atskirus poskirsnius, kiekvienas iš kurių yra susijęs su vienu iš penkių (3) konstatuojamojoje dalyje išvardytų pagrindų.

               2.   TYRIMO METU NUSTATYTI FAKTAI

         2.A.   Tam tikriems konkrečių kategorijų produktams taikomų tarifinių kvotų dydis ir paskirstymas

                     (6)

                     Kaip jau pažymėta galutinio reglamento 161 konstatuojamojoje dalyje, Komisijos galiojančių priemonių peržiūra atliekama dėl bet kurios kategorijos produktų, kuriems nustatytos priemonės, įskaitant (bet neapsiribojant) 3, 4, 6 ir 16 produktų kategorijas. Dėl šių konkrečių kategorijų produktų atlikdama tyrimą, po kurio buvo nustatytos galutinės apsaugos priemonės, Komisija gavo nemažai pastabų. Dėl tų kategorijų produktų taip pat daug diskutuota vykstant dvišalėms konsultacijoms su Sąjungos prekybos partneriais.

                     (7)

                     Tačiau Komisija kasdien vykdė visų 26 kategorijų produktų stebėseną.

                     (8)

                     Pranešime apie peržiūros tyrimo inicijavimą Komisija paskelbė, kad tirs, ar po galutinių priemonių priėmimo aplinkybės pasikeitė, taip pat ar esama reikšmingo Sąjungos paklausos padidėjimo ar sumažėjimo arba prekybos apsaugos priemonių nustatymo tam tikrų kategorijų produktams įrodymų. Dėl tokių atvejų reikėtų pakoreguoti galiojančių tarifinių kvotų dydį ar paskirstymą.

                     (9)

                     Siekdama nustatyti svarbius paklausos pokyčius Komisija paaiškino, kad ketina įvertinti nagrinėjamųjų tarifinių kvotų naudojimo raidą ir nustatyti, ar kvotos buvo išnaudotos arba ar jų naudojimas neatitiko tradicinių prekybos srautų.

                     (10)

                     Inicijavusi peržiūros tyrimą Komisija nustatė tokį galimą neįprastą prekybos pobūdį prekiaujant 4B, 5, 13, 15, 16, 17 ir 25 kategorijų produktais. Tose kategorijose tam tikros konkrečioms šalims skirtos metinės kvotos arba atitinkamos likutinės kvotos, kurios buvo apskaičiuotos kaip pakankamos iki 2019 m. birželio mėn., jau buvo išnaudotos arba beveik išnaudotos vos per du mėnesius nuo galutinių apsaugos priemonių nustatymo.

                     (11)

                     Šios peržiūros tikslais Komisija išsamiai išnagrinėjo 26 kategorijų produktų raidą ne tik kasdien juos stebėdama, bet ir konkrečiai įvertindama jų raidą per laikotarpį nuo 2019 m. vasario 2 d. iki 2019 m. birželio mėn. pabaigos. Atlikdama tokią analizę Komisija siekė nustatyti, ar galimas neįprastas naudojimo pobūdis kyla dėl tikro reikšmingo Sąjungos paklausos padidėjimo arba ar tas tarifinių kvotų naudojimo pobūdis atsiranda dėl kaupimo spekuliacijos tikslais arba faktiškai dėl prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis dėl užsienyje įgyvendinamų prekybą iškraipančių priemonių.

            Suinteresuotųjų šalių pastabos

                     (12)

                     Savo pastabose daugelis suinteresuotųjų šalių prašė arba padidinti tarifinių kvotų dydį, arba taikyti kitokią jų importuojamų kategorijų produktams taikomų kvotų paskirstymo ar naudojimo sistemą. Tik kelios suinteresuotosios šalys pateikė naudingų įrodymų, kuriais pagrindžiama išvada dėl galimo disbalanso tarp tarifinėmis kvotomis nustatytų kiekybinių normų ir dabartinės (arba būsimos) ES paklausos ar kitų pasikeitusių aplinkybių. Dauguma tų pastabų buvo susijusios su toliau išvardytų kategorijų produktais, kurie bus individualiai nagrinėjami šiame skirsnyje: 1 kategorija (karštai valcuoti lakštai ir juostelės), 4B kategorija (automobilių pramonės metalo lakštai), 16 kategorija (vielos gamybai skirti strypai) ir 25 kategorija (dideli suvirinti vamzdžiai).

                     (13)

                     Dėl kitų kategorijų produktų, nurodytų nuostatoje dėl peržiūros arba pranešime apie peržiūros tyrimo inicijavimą (t. y. 3 kategorijos (lakštai iš elektrotechninio plieno), 5 kategorijos (lakštai, padengti organinėmis medžiagomis), 6 kategorijos (plokšti valcavimo produktai), 13 kategorijos (strypai), 15 kategorijos (vielos gamybai skirti strypai iš nerūdijančiojo plieno) ir 17 kategorijos (kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai)), gauta nedaug pastabų. Gautose pastabose nebuvo jokių įrodymų, iš kurių būtų galima matyti, kad dėl padidėjusios paklausos arba bet kokių kitų pasikeitusių aplinkybių kyla su pasiūlos stoka susijusių problemų (t. y. kad nagrinėjamosiomis tarifinėmis kvotomis nustatomos mažos kiekybinės normos). Tačiau buvo pateikta daug pastabų, kuriose teigiama, jog dėl 13 kategorijos produktų kyla išstūmimo problemų; jos taip pat bus individualiai išnagrinėtos šio skirsnio 2.B poskirsnyje.

            Komisijos analizė

                     (14)

                     Pirmųjų priemonių taikymo metų pabaigoje 2019 m. birželio 30 d. 24 iš 26 kategorijų produktų atveju faktiškai importuojamas kiekis išliko mažesnis nei atitinkamas tarifinėmis kvotomis (vienai ar kelioms konkrečioms šalims skirtomis tarifinėmis kvotomis ir (arba) bendrąja tarifine kvota) nustatytas kiekybinis lygis. Kitaip tariant, visos kvotos (ir konkrečiai šaliai skirtos, ir likutinės kvotos), suteiktos taikant priemones, buvo visiškai išnaudotos iki 2019 m. birželio mėn. pabaigos tik dviejų kategorijų, t. y. 13 kategorijos (strypai) ir 14 kategorijos (virbai iš nerūdijančiojo plieno), produktams.

                     (15)

                     Apskritai 1,3 mln. tonų, dėl kurių per 2019 m. vasario 2 d.–birželio 30 d. laikotarpį buvo skirtos tarifinės kvotos, liko nepanaudota. Be to, Komisija patvirtino, kad per laikinųjų priemonių taikymo laikotarpį (2018 m. liepos 18 d.–2019 m. vasario 1 d.) liko nepanaudota maždaug du milijonai tonų kvotos. Taigi per pirmuosius apsaugos priemonių taikymo metus liko nepanaudota daugiau nei 3,2 mln. tonų neapmuitinamo importo kvotos.

                     (16)

                     Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad tarifinių kvotų dydžiais, nustatytais taikant apsaugos priemones, prekybos srautai nebuvo nepagrįstai apribojami; priešingai, buvo užtikrinama, kad tradiciniai prekybos srautai būtų išlaikomi proporcingai Sąjungos rinkos poreikiams. Suinteresuotosios šalys nepateikė jokių įrodymų, kad dėl padidėjusios paklausos pasiūla tariamai tapo nepakankama.

               Konkretus vertinimas. 1 kategorija. Karštai valcuoti plokšti produktai

                     (17)

                     Kalbant apie visų kategorijų produktus, kuriems taikomos galutinės apsaugos priemonės, išskyrus 1 kategoriją, Komisijos priimtą tarifinių kvotų sistemą sudarė ir konkrečioms šalims skirtos, ir likutinės tarifinės kvotos. Taip Komisija siekė išsaugoti tradicinius prekybos srautus ne tik pagal kiekį, bet ir pagal kilmę.

                     (18)

                     Tačiau Komisija nusprendė, kad tokia pasirinkta tarifinių kvotų sistema nėra tinkama 1 kategorijos produktams dėl toliau išdėstytų konkrečių aplinkybių. Iš tikrųjų, penkioms iš pagrindinių tradiciškai eksportuojančių šalių (5), kurioms per 2015–2017 m. teko beveik 60 proc. importuojamo kiekio, per tą patį laikotarpį buvo nustatytos antidempingo ir (arba) kompensacinės priemonės (6). Tai padarė didelį poveikį jų importo dydžiui.

                     (19)

                     Taigi Komisija padarė išvadą, kad tos šalys tiesiog nebegalėtų toliau eksportuoti savo produkcijos į Sąjungą tokiu pat mastu, kaip anksčiau, t. y. tiek, kiek joms per pastaruosius trejus metus (2015–2017 m.) vidutiniškai teko į Sąjungą importuojamo kiekio. Todėl Komisija nusprendė, kad siekdama išvengti trūkumo rizikos, kuri galėtų netikėtai kilti dėl konkrečioms šalims skirtų kvotų paskirstymo, Sąjunga būtų suinteresuota patvirtinti bendrą kas ketvirtį skiriamų bendrų tarifinių kvotų sistemą.

                     (20)

                     Atliekant peržiūrą gautose pastabose kai kurios suinteresuotosios šalys, įskaitant Sąjungos pramonę ir kelias eksportuojančias šalis, Komisijos paprašė įgyvendinti konkrečioms šalims skirtų tarifinių kvotų sistemą taip pat 1 kategorijos produktams. Tos šalys tvirtina, kad dėl vykstančių importo pokyčių importo srautai bus išbalansuoti ir tai pakenks kai kurioms tiekiančiosioms šalims ir dėl to savo ruožtu atsiras tam tikrų rinkos trikdžių.

                     (21)

                     Atsiliepdama į tai Komisija atliko 1 kategorijos produktų importo raidos 2018 m. ir per pirmąjį 2019 m. pusmetį analizę. Vertindama Rusiją kaip tiekiančiąją šalį ji pastebėjo, kad, nepaisant jai taikomų antidempingo priemonių (dėl kurių 2017 m. atitinkamai sumažėjo jos importo kiekis), 2018 m. sausio mėn.–2019 m. birželio mėn. jos eksportas atgavo nemenką ankstesnės prekybos apimties dalį. 2019 m. vasario–birželio mėn. Rusijai išnaudojo 16 proc. tarifinės kvotos (7). Be to, kitos šalys, kurioms buvo taikomos antidempingo priemonės, kaip antai Brazilija ir Ukraina, ir toliau vykdė eksportą į Sąjungą (8), nors jo kiekis buvo daug mažesnis nei prieš pradėjus taikyti antidempingo priemones.

                     (22)

                     Atsižvelgdama į pirmiau aprašytą importo, ypač iš Rusijos, raidą, kurios buvo neįmanoma numatyti, kai buvo priimtos galutinės apsaugos priemonės, dabar Komisija nustatė, kad importuojamas kiekis, kuriam prekybos apsaugos priemonės padarė didelį poveikį, yra gerokai mažesnis nei tikėtasi. Be to, atsižvelgiant į nuolat didelį kitų eksportuojančių šalių, visų pirma Turkijos, Indijos ir Serbijos, kurių atitinkamos dalys yra 40 proc., 15 proc. ir 12 proc., tarifinių kvotų panaudojimo lygį per du ketvirčius, kai buvo taikomos galutinės apsaugos priemonės (2019 m. vasario–birželio mėn.), galimas nepakankamo tiekimo pavojus, kuris buvo numatytas nustatant galutines priemones, dabar laikomas daug mažesniu.

                     (23)

                     Taigi, atsižvelgdama į pirmiau nurodytas pasikeitusias aplinkybes Komisija nusprendė, kad 1 kategorijos produktų tarifinių kvotų paskirstymo pakeitimas ir mechanizmo, kuriuo kuo geriau užtikrinamas prekybos srautų kilmės išsaugojimas, panašiai, kaip mechanizmu, naudojamu kitų kategorijų produktams, sukūrimas atitinka Sąjungos interesus.

                     (24)

                     Komisija pažymėjo, kad tokią sistemą sunku sukurti dėl 1 kategorijos produktų pobūdžio. Kaip jau paaiškinta (19) konstatuojamojoje dalyje, jeigu nustatant konkrečioms šalims skirtas kvotas būtų vadovaujamasi ankstesniais 2015–2017 m. vidutiniais importo duomenimis, atsirastų didelė pasiūlos stoka. Kita vertus, jeigu būtų vadovaujamasi 2018 m., kurie buvo pirmieji visi antidempingo ir kompensacinių priemonių taikymo metai, paskirstymas galėtų būti atliktas netinkamai. Mat 2018 m. importuojamam kiekiui taip pat padarė poveikį apsaugos priemonių įsigaliojimas (2018 m. liepos mėn.) ir importas, susijęs su prekybos srautų nukreipimu iš trečiųjų šalių, kuris dėl 1 kategorijos produktų buvo nustatytas dar galutiniame reglamente.

                     (25)

                     Tokiomis aplinkybėmis ir neturėdama tinkamų tipiškų importo duomenų, susijusių su pakankamai ilgu ir patikimu laikotarpiu, Komisija nusprendė, kad 1 kategorijos produktų atveju tinkamiausias būdas užtikrinti tradicinės prekybos srautų išsaugojimą ir pagal kiekį, ir pagal kilmę būtų apriboti bendrosios kvotos dalį, kurią bet kuri viena eksportuojanti šalis gali pasiekti tam tikrą ketvirtį.

                     (26)

                     Siekdama nustatyti tokią viršutinę ribą Komisija išanalizavo ankstesnius 1 kategorijos produktų importo duomenis (2013–2017 m.) (9) ir nustatė, kad per tą laikotarpį nė viena eksportuojanti šalis vidutiniškai neviršijo 25 proc. ir kad didžiausia kuriais nors metais pasiekta dalis buvo 28 proc., kuriuos Turkija pasiekė 2017 m. Be to, Komisija nusprendė, kad per likusį priemonių galiojimo laikotarpį nė vienai eksportuojančiai šaliai nereikėtų leisti viršyti 30 proc. bendrosios kas ketvirtį nustatomos tarifinės kvotos.

                     (27)

                     Nustačius tokią ribą turėtų likti pakankamai galimybių eksportuojančioms šalims gauti rinkos dalis, kurias paliko neišnaudotas tiekiančiosios šalys, kurioms buvo taikomos antidempingo ar kompensacinės priemonės, ir kartu kuo labiau išsaugoti tradicinius prekybos srautus ir užtikrinti naudotojams Sąjungoje pakankamą tiekimo įvairovę, kad kiltų kuo mažesnis nepakankamos pasiūlos pavojus (10).

                     (28)

                     Taip pakoreguodama tarifinių kvotų paskirstymą Komisija tikėjosi užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp teisėtų įvairių šalių teisių ir Sąjungos interesų.

               Konkretus vertinimas. 4B kategorija. Metalo lakštai, naudojami daugiausia automobilių sektoriuje

                     (29)

                     Galutiniu reglamentu Komisija nusprendė, kad Sąjunga būtų suinteresuota suskirstyti 4 kategoriją (metalo lakštai) į dvi pakategores: 4A ir 4B. Taip buvo siekiama kuo labiau išsaugoti tradicinį ES automobilių sektoriui skirto importo lygį. Iš tiesų, atsižvelgdama į tai, kad prie 4 kategorijos priskiriama daug produktų rūšių, Komisija nustatė didelę riziką, kad ES automobilių sektoriui reikalingų rūšių plieną galėtų išstumti kitos „standartinės“ pakategorės. Primenama, kad daugumai standartinių šiai kategorijai priklausančių rūšių šiuo metu taikomos antidempingo priemonės, priešingai nei labiau specializuotiems produktams, kurie nebuvo įtraukti į atitinkamą prašymą taikyti antidempingo priemones.

                     (30)

                     Peržiūros metu Komisija gavo daug suinteresuotųjų šalių, kurioms padarė poveikį toks suskirstymas į dvi pakategores, pastabų, inter alia, iš Europos automobilių gamintojų asociacijos (ACEA) ir Korėjos ir Kinijos vyriausybių ir eksportuojančių gamintojų. Tose pastabose pabrėžiama, kad toks suskirstymas nėra labai veiksmingas norint įgyvendinti nustatytus tikslus. Tos suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad produktų priskyrimas prie tam tikros pakategorės nėra pakankamai aiškiai apibrėžtas; jos taip pat paminėjo, kad vadinamųjų automobilių pramonei skirtų produktų importą išstūmė standartinės kategorijos ir tai kenkia automobilių pramonei.

                     (31)

                     Suinteresuotosios šalys pateikė įvairių pasiūlymų, kaip padidinti šiai kategorijai nustatomų tarifinių kvotų veiksmingumą. Visų pirma, ACEA ir Kinijos vyriausybė Komisijos paprašė importuojamam 4B kategorijos plienui, skirtam naudoti automobilių pramonėje, pritaikyti galutinio vartojimo išimtį. Kitos suinteresuotosios šalys, kaip antai Korėjos, Taivano ir Kinijos vyriausybės, kaip alternatyvaus sprendimo paprašė padidinti tarifinių kvotų dydį ir sukurti sistemą, kuria būtų užtikrinama, kad tradiciniai automobilių sektoriui skirti kiekiai būtų veiksmingai apsaugoti nuo kitų rūšių plieno importo. Sąjungos plieno pramonė savo ruožtu tvirtino, kad reikėtų tirti galimą 4A kategorijos antidempingo priemonių vengimą ir kad automobilių sektoriui reikėtų rasti tokį sprendimą, kad priemonės būtų vis dėlto taikomos ir 4B kategorijai.

                     (32)

                     Peržiūrėjusi galutines priemones Komisija atliko analizę, kuria buvo patvirtinta, kad tradiciniai prekybos prie 4B kategorijos priskiriamais produktais srautai iš tikrųjų buvo sutrikdyti. Remiantis Eurostato importo statistiniais duomenimis, Kinija (kuriai buvo skirta viena iš didžiausių konkrečioms šalims skiriamų tarifinių kvotų) visiškai išnaudojo konkrečiai jai skirtą tarifinę kvotą per vieną ketvirtį (2019 m. vasario 2 d.–kovo 31 d.) ir vėliau per paskutinį to paties laikotarpio ketvirtį (2019 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d.) išnaudojo didelę bendrosios tarifinės kvotos dalį (daugiau nei 75 proc.).

                     (33)

                     Be to, Komisija pastebėjo, kad Kinija išnaudojo konkrečiai jai skirtą antrųjų priemonių taikymo metų (2019 m. liepos 1 d.–2020 m. birželio 30 d.) metinę tarifinę kvotą vos per vieną dieną. Todėl kyla abejonių, ar taip iš tikrųjų importuojami vadinamieji automobilių pramonei skirti produktai. Bet kuriuo atveju iš jau minėto konkrečiai šaliai skirtos metinės tarifinės kvotos išnaudojimo per vieną dieną taip pat matyti, kad šios pakategorės tradiciniai prekybos srautai buvo perkelti. Ši tendencija tikriausiai dar labiau sustiprėtų, jeigu siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendintas nustatytas tikslas išsaugoti tradicinį importo automobilių pramonei lygį iš įvairių tiekiančiųjų šalių, nebūtų pakoreguotas 4B kategorijos tarifinių kvotų veikimas.

                     (34)

                     Komisija ir toliau laikosi nuomonės, kad nebuvo jokio pagrindo neįtraukti kurios nors kategorijos produktų, kuriems taikomos priemonės, nesvarbu, ar tai būtų išskirtinis 4B kategorijos produktų neįtraukimas arba galutinio vartojimo išimtis (11). Taigi Komisija atmetė prašymą automobilių pramonei skirtiems produktams taikyti galutinio vartojimo išimtį.

                     (35)

                     Tačiau Komisija pripažino, jog Sąjunga suinteresuota, kad ES automobilių sektoriuje naudojamų rūšių produktų tradiciniai prekybos srautai būtų atskirti. Vienas iš būdų pasiekti šį tikslą – prie 4B kategorijos priskirti tik tuos importuojamus produktus, kurių galutinį vartojimą automobilių sektoriuje galima įrodyti.

                     (36)

                     Taigi Komisija nusprendė, jog siekiant apsaugoti Sąjungos interesus reikia pakoreguoti 4 kategorijos tarifinių kvotų veikimą, kaip išdėstyta toliau. Siekiant pasinaudoti 4B kategorijos produktams taikoma tarifine kvota, prie šios kategorijos priskiriamų kategorijų plieno produktams, kurie faktiškai naudojami automobilių dalims gaminti, turi būti taikoma Reglamento (ES) Nr. 952/2013 (12) 254 straipsnyje nurodyta galutinio vartojimo procedūra. Išnaudojus 4B kategorijai skirtą tarifinę kvotą būtų taikomas 25 proc. kvotos perviršio tarifas.

                     (37)

                     Tačiau, kadangi tam tikri KN kodai, šiuo metu priskirti prie 4B kategorijos, naudojami ne tik automobilių pramonėje, 4A ir 4B kategorijų kodų priskyrimą vis tiek reikėjo pakoreguoti siekiant užtikrinti, kad išliktų atitinkamas ne automobiliams gaminti skirtų produktų eksportas. Šiuo tikslu 4A kategorijos taikymo sritis buvo išplėsta ir peržiūrėta, kaip paaiškinta toliau: visi KN kodai, kurie anksčiau buvo priskiriami tik prie 4B kategorijos, dabar bus taip pat priskiriami prie 4A kategorijos. Taigi 4A kategorijos taikymo sritis išplečiama, o 4B kategorijos taikymo sritis liks nepakitusi.

                     (38)

                     Taigi prie 4B kategorijos kodų priskiriamų produktų, kurie nėra skirti naudoti automobilių pramonėje, importas ateityje turėtų vykti tik pagal 4A kategoriją. Kita vertus, visų produktų, kurie buvo skirti naudoti automobilių pramonėje, importas turėtų vykti pagal 4B produktų kategoriją ir atitikti galutinio vartojimo procedūros reikalavimus, kaip paaiškinta 36 konstatuojamojoje dalyje.

                     (39)

                     Dėl tokio koregavimo Indijai bus suteikta bendra konkrečiai jai skirta tarifinė kvota pagal 4A kategoriją (į kurią įtraukiami 4A ir 4B kategorijų konkrečiai šaliai skirtų tarifinių kvotų kiekiai), nes iš Komisijos turimos informacijos matyti, kad ta šalis nevykdo produktų, skirtų naudoti automobilių sektoriuje, eksporto.

                     (40)

                     Pagal informaciją, gautą konsultuojantis su Korėjos Respublika, Komisija pakoregavo tai šaliai skirtų 4A ir 4B kategorijų tarifinių kvotų dydžius. 4B kategorijos tarifinės kvotos dalis, atitinkanti KN kodus, kurie anksčiau buvo priskirti vien tik prie šios kategorijos, ir kuri nebuvo skirta naudoti automobilių pramonei, šiuo metu perkelta į Korėjos Respublikai skirtą 4A kategorijos tarifinę kvotą, kad tuos produktus būtų galima toliau eksportuoti į Sąjungos rinką. Komisija nusprendė, kad siekiant apsaugoti Sąjungos interesus toks koregavimas yra būtinas, kad padidėtų galutinių priemonių veiksmingumas šioje kategorijoje ir būtų užtikrinama, kad ES automobilių pramonės importas nebūtų nepagrįstai apribojamas.

               Konkretus vertinimas. 16 kategorija. Vielos gamybai skirti strypai

                     (41)

                     Dėl šios kategorijos produktų Komisija gavo daug pastabų. Pirma, Komisijos prašoma pakoreguoti tarifinės kvotos dydį ir jį padidinti siekiant užtikrinti, kad Sąjungos rinkoje nebūtų galimo pasiūlos trūkumo. Visų pirma, kai kurios šalys paprašė padidinti tarifinę kvotą, kad ji taptų iki 20 proc. didesnė, arba kaip tarifinės kvotos dydžio peržiūros pagrindą naudoti 2016–2018 m. importo lygį. Kitos tvirtino, kad tarifinę kvotą reikia išsamiai pakoreguoti taip, kad ji atitiktų paklausos augimą Sąjungoje.

                     (42)

                     Antra, kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos gamintojai nepadidino (ir negalėjo padidinti) pajėgumų ar gamybos iki reikiamo lygio, kad patenkintų dabartinę ir būsimą vielos gamybai skirtų strypų paklausą Sąjungoje. Be to, jos taip pat tvirtino, kad Sąjungos vielos gamybai skirtų strypų gamintojai tiekė produktus pirmiausia susijusiems tolesniems naudotojams, tad turimas vielos gamybai skirtų strypų kiekis atvirojoje rinkoje buvo mažesnis ir dėl to pablogėjo tų nepriklausomų naudotojų, t. y. tų, kurie nėra vertikaliai integruoti, padėtis. Todėl nepriklausomiems naudotojams teks susidurti su dideliais apribojimais bandant gauti pakankamą vielos gamybai skirtų strypų kiekį.

                     (43)

                     Trečia, kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad tam tikrų tarifinių kvotų išnaudojimas negalėjo būti susijęs su šios kategorijos produktų kaupimo praktika ir kad importas buvo vykdomas įprastu pastoviu lygiu, kol nebuvo išnaudotos atitinkamos tarifinės kvotos.

                     (44)

                     Ketvirta, kelios suinteresuotosios šalys Komisijos paprašė nustatyti konkrečiai tam tikroms kilmės šalims skirtas tarifines kvotas, nes jos tiekia Sąjungos rinkai specifinių pakategorių produktus. Kelios suinteresuotosios šalys taip pat tvirtino, kad tam tikrų pakategorių reikėtų neįtraukti arba kad Komisija turėtų suskirstyti šią produktų kategoriją ir naujosioms pakategorėms paskirti konkrečias tarifines kvotas.

                     (45)

                     Penkta, kai kurios šalys paprašė šią kategoriją suskirstyti taip, kad automobilių sektoriaus pakategorėms būtų skiriamos atskiros tarifinės kvotos.

                     (46)

                     Galiausiai viena suinteresuotoji šalis teigė, kad negalėjo gaminti tam tikros rūšies produktų, nes dėl apsaugos priemonių buvo apribotas tam tikros jai reikalingos rūšies vielos gamybai skirtų strypų kiekis; kelios šalys taip pat paprašė, kad nepanaudota konkrečiai šaliai skirta tarifinė kvota per kiekvieno laikotarpio paskutinį ketvirtį (balandžio 1 d.–birželio 30 d.) būtų perkeliama į likutinę tarifinę kvotą.

                     (47)

                     Atlikdama peržiūrą Komisija išsamiai įvertino visas šias pastabas. Komisija pirmiausia nustatė, kad, nors pranešime apie peržiūros tyrimo inicijavimą ji buvo nurodžiusi, jog šioje kategorijoje ir konkrečiai šaliai skirtos tarifinės kvotos, ir bendroji tarifinė kvota per pirmojo metinio laikotarpio paskutinį ketvirtį (t. y. 2019 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d.) buvo išnaudotos itin greitai, bendra šio produkto pasiūla, atrodo, nebuvo neįprastai apribota. Nebuvo jokių gerokai padidėjusios paklausos požymių, kurie rodytų pasikeitusias aplinkybes. Faktiškai atlikus tarifinių kvotų panaudojimo analizę paaiškėjo, kad nors kai kurios šalys išnaudojo konkrečiai joms skirtas tarifines kvotas labai greitai, per pirmųjų priemonių taikymo metų paskutinio ketvirčio paskutines dvi savaites (13) tam tikras bent trijų kilmės šalių (Moldovos, Šveicarijos ir Ukrainos) tarifinių kvotų kiekis dar nebuvo išnaudotas ir tai sudarė daugiau nei 6 proc. tam laikotarpiui skirtos bendrosios tarifinės kvotos. Pirmųjų priemonių galiojimo metų pabaigoje tam tikras vienos kilmės šalies (Ukrainos) tarifinės kvotos kiekis dar buvo neišnaudotas.

                     (48)

                     Remiantis kai kuriomis pastabomis, ES statybos sektoriuje, kuris yra vienas iš pagrindinių vielos gamybai skirtų strypų naudojimo sektorių, 2018 m. paklausa padidėjo 2,8 proc.; tikimasi, kad 2019–2021 m. ji ir toliau augs 1,6 proc. Tačiau toks augimo pobūdis jau buvo įtrauktas į vertinimą, kurį atlikus buvo nustatytas dabartinis tarifinių kvotų kiekybinis lygis. Iš tikrųjų, nustatydama galutines priemones prie tradicinio importo lygio Komisija pridėjo dar 5 proc., siekdama atnaujinti ankstesnius duomenis ir atsižvelgti į įprastą paklausos padidėjimą ateinančiais metais. Be to, net jeigu po pirmųjų metų apsaugos priemonių liberalizavimas būtų sumažintas (14), taikomų tarifinių kvotų lygis de facto dar labiau padidėtų, kad būtų padengtas tariamas paklausos padidėjimas, viršijantis prognozuojamą augimą. Tuo remdamasi Komisija mano, kad dabartinis 16 kategorijos produktams taikomos tarifinės kvotos dydis yra pakankamas ir kad Sąjungos rinkoje trūkumo rizikos nėra.

                     (49)

                     Kalbant apie teiginį, kad Sąjungos gamintojai dirbtinai apriboja pasiūlą, remiantis Komisijos turima informacija (įskaitant patikrintus klausimyno atsakymus, kuriuos Sąjungos gamintojai pateikė atliekant tyrimą, po kurio buvo nustatytos galutinės priemonės) Sąjungos pramonės gamyba ir pardavimas (laisvojoje rinkoje) per 2013–2017 m. laikotarpį nuolat didėjo. Per tą patį laikotarpį pardavimas susijusioms bendrovėms (pardavimas uždaroje rinkoje) taip pat padidėjo, bet daug mažiau. Iš duomenų matyti, kad pardavimo laisvojoje rinkoje (Sąjungoje) apimtis buvo daugiau nei tris kartus didesnė nei pardavimo uždarojoje rinkoje Sąjungoje per tą patį laikotarpį. Be to, nėra jokių įrodymų, kad tokia aiški ir pastovi pastaraisiais metais stebima tendencija būtų neseniai taip drastiškai pasikeitusi. Taigi bylos medžiagoje pateikti įrodymai prieštarauja šiam teiginiui.

                     (50)

                     Kalbant apie galimą kaupimą, bylos medžiagoje pateikti įrodymai prieštarauja tvirtinimui, kad visos kilmės šalys vykdė įprasto pastovaus lygio importą. Faktiškai, nors kelių kilmės šalių ir trečiojo ketvirčio (2019 m. vasario–kovo mėn.) likutinės tarifinės kvotos atveju taip ir buvo, likusios svarbiausios kilmės šalys (Turkija ir Rusija) išnaudojo joms skirtą penkių mėnesių tarifinę kvotą per kelias dienas ar savaites. Toks neįprastas pobūdis taip pat pasitvirtino per pirmąsias antrojo priemonių taikymo laikotarpio dienas (iki 2019 m. liepos 19 d. Turkija išnaudojo 60 proc. konkrečiai jai skirtos metinės tarifinės kvotos). Be to, Komisija taip pat pastebėjo, kad per pirmojo priemonių taikymo laikotarpio paskutinį ketvirtį (2019 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d.) tik dvi šalys (Turkija ir Rusija) visiškai išnaudojo likutinę tarifinę kvotą jau antrąją atitinkamo ketvirčio dieną (t. y. 2019 m. balandžio 2 d.), nors per ankstesnį ketvirtį (2019 m. vasario 2 d.–kovo 31 d.) kelios šalys išnaudojo tą likutinę tarifinę kvotą laipsniškai per visą ketvirtį. Toks neįprastai spartus kai kurių kilmės šalių tarifinės kvotos išnaudojimas negali būti laikomas „įprastu pastoviu prekybos lygiu“.

                     (51)

                     Dėl prašymo suskirstyti 16 kategoriją Komisija priminė, kad Reglamente (ES) 2019/159 ji išskyrė dvi kategorijas išimties tvarka ir paaiškino tokio sprendimo priežastis. Išsamiai išnagrinėjusi šiuo klausimu gautas pastabas Komisija nustatė, kad aplinkybės nepasikeitė taip, kad reikėtų kurti kokią nors papildomą kategoriją. Komisija pažymi, kad ES automobilių pramonės (ACEA) pastabose net nebuvo paminėta būtinybė galimai koreguoti šią kategoriją. Komisija taip pat pažymėjo, jog vien tai, kad tam tikrų produktų kategorijai priklausančių rūšių produktai naudojami automobilių sektoriuje, savaime nereiškia, kad taikant priemones jiems turi galioti kitokia tvarka. Reikėtų parodyti, kad toks koregavimas reikalingas siekiant apsaugoti Sąjungos interesus. Taigi pateiktų įrodymų nepakako, kad Komisija galėtų padaryti išvadą, jog norint apsaugoti Sąjungos interesus reikia atlikti koregavimą.

                     (52)

                     Kalbant apie galutinių apsaugos priemonių poveikį gebėjimui gaminti tam tikrą produktą, kuriam reikia tam tikros rūšies vielos gamybai skirtų strypų, Komisija pažymėjo, kad iš pateiktų įrodymų matyti, jog 2013–2018 m., t. y. prieš nustatant apsaugos priemones, tų produktų pardavimas nuolat smarkiai mažėjo. Taigi tas tvirtinimas nebuvo pagrįstas pakankamais įrodymais.

                     (53)

                     Taigi Komisija mano, kad nėra pakankamai įrodymų, kuriais būtų pateisinamas šios kategorijos produktų tarifinės kvotos padidinimas.

               Konkretus vertinimas. 25 kategorija. Dideli suvirinti vamzdžiai

                     (54)

                     Kai kurios šalys tvirtino, kad 25 kategorijos produktams taikomų tarifinių kvotų paskirstymą dėl pasikeitusių aplinkybių reikėtų pakeisti. Visų pirma, kai kurios šalys teigė, kad svarbus dujotiekio projektas („Nord Stream 2“), kuriam 2017 m. iš Rusijos buvo importuota daug vamzdžių, yra pasiekęs baigiamuosius etapus ir todėl tarifinių kvotų skyrimas šiam produktui būtų netinkamas, nes neatitiktų dabartinės padėties rinkoje. Šį teiginį patvirtina stebimos importo iš Rusijos tendencijos. Taigi tos šalys tvirtino, kad šiai kategorijai nebereikėtų nustatyti konkrečiai šaliai skirtų tarifinių kvotų; vietoj to, siekiant išvengti pasiūlos trūkumo vykdant kitus projektus ateityje, reikėtų bendrosios tarifinės kvotos.

                     (55)

                     Viena vertus, Rusija – tai šalis, kuriai šioje kategorijoje skiriama didžiausia individuali tarifinė kvota (sudaranti maždaug 70 proc. bendrosios tarifinės kvotos). Atlikdama peržiūrą Komisija išnagrinėjo susijusius importo duomenis ir nustatė, kad po smarkaus padidėjimo 2017 m. Rusijos importas nuolat mažėjo. Po to padidėjimo jau 2018 m. Rusijos importo lygis smarkiai sumažėjo (nors vis tiek išliko palyginti didelis). Tačiau per galutinių apsaugos priemonių taikymo laikotarpį tokia mažėjimo tendencija paspartėjo. Iš tarifinių kvotų panaudojimo analizės matyti, kad dėl to pirmaisiais priemonių taikymo metais Rusija neišnaudojo didelės konkrečiai jai skirtos tarifinės kvotos dalies (išnaudojo 30 proc.) (15). Toks tarifinės kvotos neišnaudojimas atitiko (54) konstatuojamojoje dalyje nurodyto ad hoc inžinerijos projekto poreikius.

                     (56)

                     Kita vertus, kitos šios kategorijos produktus tiekiančios šalys visiškai išnaudojo konkrečiai joms skirtas tarifines kvotas ir iki 79 proc. bendrosios tarifinės kvotos (šios bendrosios tarifinės kvotos dydis palyginti mažas).

                     (57)

                     Atsižvelgdama į pasikeitusias aplinkybes, susijusias su (54) konstatuojamojoje dalyje nurodytu inžinerijos projektu, ir pastaruosius stebimo tarifinių kvotų panaudojimo pokyčius Komisija nusprendė, kad dabartinę tarifinę kvotą reikia pakeisti viena bendrąja tarifine kvota. Buvo nuspręsta, kad toks tarifinių kvotų sistemos pakeitimas dera su Sąjungos interesais, nes taip galima geriau apriboti galimo pasiūlos trūkumo riziką, kylančią dėl netinkamo tarifinių kvotų paskirstymo, kartu užtikrinant pakankamą tiekimo įvairovę ir lygias galimybes visiems galimiems tiekėjams dalyvauti naujuose inžinerijos projektuose, kuriems reikia šios kategorijos produktų.

                     (58)

                     Komisija pažymėjo, kad priešingu atveju, t. y. jeigu tarifinės kvotos būtų ir toliau skiriamos konkrečioms šalims, kurioms šiuo metu vis dar taikomos galutinės priemonės, kitų galimų kilmės šalių tiekėjų dalyvavimas viešųjų pirkimų konkursuose vykdant kitus dabartinius ar būsimus projektus galėtų būti nepagrįstai iškraipytas. Tokia pat problema galėtų kilti, jeigu Komisija kiekvienai tiekiančiajai šaliai nustatytų viršutinę ribą, kaip ji nusprendė padaryti 1 kategorijos atveju. Taigi Komisija nusprendė, kad pirminės padėties išlaikymas neatitiktų Sąjungos interesų ir kad šios kategorijos produktų tarifinių kvotų paskirstymo pakeitimas yra pateisinamas.

                     (59)

                     Kalbant apie visas bendrąsias kvotas, taikomas įgyvendinant galiojančias priemones, bendrąją 25 kategorijos produktų tarifinę kvotą reikėtų nustatyti kas ketvirtį.

               Bendrasis vertinimas. Pastabos dėl produktų kategorijų

                     (60)

                     Ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse išsamiai aptariama galimo produktų kategorijų, dėl kurių suinteresuotosios šalys pateikė daugiausia pastabų, tarifinių kvotų koregavimo nauda, o šiame poskirsnyje glausčiau nagrinėjamos pastabos, pateiktos dėl likusių produktų kategorijų pateikiant argumentus, kurie yra apskritai svarbūs atitinkamoms kategorijoms, dėl kurių buvo pateiktos pastabos.

                     (61)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys paprašė padidinti tas konkrečiai šaliai skiriamas tarifines kvotas, kurios buvo išnaudotos iki atitinkamo laikotarpio pabaigos. Kai kurios iš tų šalių teigė, jog vien tai, kad konkrečiai šaliai skirta tarifinė kvota buvo išnaudota, būtų pakankamas įrodymas, pateisinantis tarifinės kvotos padidinimą. Be to, kai kurios iš tų šalių taip pat pažymėjo, kad galutinėmis priemonėmis nustatytų tarifinių kvotų dydis yra per mažas, nes kai kurių kategorijų produktų importo lygis 2018 m. buvo palyginti didesnis nei nagrinėjamųjų tarifinių kvotų kiekybinis lygis.

                     (62)

                     Pirma, Komisija pažymėjo, kad, išskyrus dvi produktų kategorijas, likusių dvidešimt keturių kategorijų atveju tam tikra vienos ar kelių kilmės šalių tarifinių kvotų arba likutinės tarifinės kvotos ar abiejų rūšių kvotų dalis liko nepanaudota. Kaip paminėta (15) konstatuojamojoje dalyje, per laikinųjų priemonių taikymo laikotarpį (2018 m. liepos 18 d.–2019 m. vasario 1 d.) ir per pirmąjį galutinių priemonių taikymo laikotarpį (2019 m. vasario 2 d.–2019 m. birželio 30 d.) visas nepanaudotas tarifinių kvotų dydis viršijo 3 mln. tonų. Todėl Komisija nesutiko su tvirtinimu, kad buvo nustatytas per žemas bendras tarifinių kvotų kiekybinis lygis. Be to, tai, kad tam tikrų kategorijų produktų tarifinės kvotos buvo išnaudotos iki atitinkamo laikotarpio pabaigos, savaime nėra pasikeitusios aplinkybės, dėl kurių būtų automatiškai padidinama tarifinė kvota, jeigu nebūtų pateikta papildomų įrodymų, kad kvota buvo išnaudota dėl padidėjusios paklausos, kuri nustatant galutines priemones nebuvo numatyta. Komisija priminė, kad apsaugos priemonės buvo nustatytos siekiant įgyvendinti skubias atsakomąsias priemones dėl padidėjusio tam tikrų produktų importo. Kita vertus, atliekant peržiūrą buvo pateikta daug prašymų tiesiog padidinti tarifinių kvotų kiekybinį lygį nepateikiant jokių įrodymų dėl pasikeitusių aplinkybių (pavyzdžiui, dėl prekybos srautų nukreipimo rizikos nebuvimo). Taigi tokie prašymai laikomi nepagrįstais.

                     (63)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys Komisijos prašė pakeisti laikotarpį, naudojamą apskaičiuojant tarifines kvotas. Daugeliu atvejų tos šalys prašė remtis 2016–2018 m. laikotarpiu, kad būtų nustatytas naujausias ir paprastai taip pat didžiausias importo lygis.

                     (64)

                     Reglamente (ES) 2019/159 ir atsižvelgdama į 2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/478 dėl bendrų importo taisyklių (16) (toliau – Reglamentas (ES) 2015/478) 15 straipsnį ir proporcingumo ir nediskriminavimo principus Komisija pažymėjo, kad tarifinės kvotos buvo apskaičiuojamos remiantis paskutinių trejų tipiškų metų (2015–2017 m.) vidutiniu importo lygiu. Komisija priminė, kad, kaip paaiškinta pranešime apie peržiūros tyrimo inicijavimą, peržiūros tikslas – parengti labai konkrečias galiojančių priemonių korekcijas, jeigu esama pakankamai įrodymų, kad po jų nustatymo aplinkybės pasikeitė. Be to, suinteresuotosios šalys visai neįrodė, kodėl Komisijos pasirinktas laikotarpis būtų nesuderinamas su atitinkamomis taisyklėmis arba Sąjungos teisės principais. Taigi Komisija padarė išvadą, kad laikotarpis, naudojamas nagrinėjamosioms tarifinėms kvotoms nustatyti, atliekant šią peržiūrą nebus peržiūrimas.

                     (65)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys atkreipė dėmesį į tai, kad tam tikros konkrečiai šaliai skirtos tarifinės kvotos nebuvo iki galo išnaudotos. Kai kuriais atvejais panaudojimo lygis faktiškai buvo nereikšmingas. Tos šalys Komisijos paprašė perskirstyti tuos kiekius kitiems tiekėjams, kurie galbūt išnaudojo savo tarifines kvotas.

                     (66)

                     Komisija pripažino, kad tam tikroms konkrečioms šalims skirtos tarifinės kvotos nebuvo iki galo išnaudotos ir kad tam tikrais atvejais panaudojimo lygis buvo neįprastai žemas. Komisija priminė, kad tarifinės kvotos tam tikroms šalims buvo paskirstomos remiantis ankstesniais importo duomenimis, kad būtų išsaugoti tradiciniai prekybos srautai. Šiuo klausimu nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė pakankamų įrodymų, iš kurių būtų matyti, kad panaudojimo lygis yra neįprastai žemas dėl pasikeitusių su tam tikrų rūšių produktais susijusių ilgalaikių aplinkybių. Suinteresuotosios šalys taip pat nepateikė įrodymų dėl argumentų, kad dėl nepanaudotų kvotų kilo bendrų atitinkamų kategorijų produktų pasiūlos trūkumo problemų, tad dabartinio nagrinėjamųjų tarifinių kvotų paskirstymo nebegalima laikyti tinkamu ir jį reikia peržiūrėti. Todėl Komisija padarė išvadą, kad nėra pakankamai priežasčių, dėl kurių iš bet kokio ankstesnio tiekėjo reikėtų atimti jo kvotą.

                     (67)

                     Kalbant apie nepanaudotas likutines kvotas kiekvieno iš pirmųjų trijų laikotarpio ketvirčių pabaigoje, kai kurios suinteresuotosios šalys Komisijos paprašė perkelti visas vieno laikotarpio pabaigoje nepanaudotas tarifines kvotas į kitą laikotarpį.

                     (68)

                     Komisija negali patenkinti šio prašymo. Reikėtų pažymėti, kad laikotarpio tarifinių kvotų dydis apskaičiuojamas kartą per metus. Taigi, jeigu nepanaudotos kvotos būtų perkeliamos iš vieno laikotarpio į kitą, turimos kiekvieno laikotarpio tarifinės kvotos padidėtų ir viršytų ankstesnio tradicinio importo lygį, tad kiltų pavojus, kad dėl to sumažės priemonių veiksmingumas.

                     (69)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat prašė, kad Komisija nustatytų konkrečiai šaliai skirtas tarifines kvotas net tais atvejais, kai tam tikros kategorijos produktų importas iš tų šalių per laikotarpį, laikomą svarbiu paskirstant tarifines kvotas (2015–2017 m.), neviršija 5 proc.

                     (70)

                     Komisija priminė, kad visų kategorijų ir kilmės šalių produktams buvo taikomas vienodas tarifinių kvotų paskirstymo metodas. Konkrečiai šaliai skirtos tarifinės kvotos paskirstomos remiantis Reglamente (ES) 2019/159 apibrėžtu kriterijumi: šalies importas turėtų sudaryti bent 5 proc. vidutinio tos kategorijos produktų importo per 2015–2017 m. laikotarpį. Šiuo klausimu gautose pastabose nebuvo jokių objektyvių priežasčių, dėl kurių tokį požiūrį reikėtų pakeisti. Be to, pagal PPO taisykles, jeigu konkrečiai šaliai skirtos tarifinės kvotos išimties tvarka būtų suteikiamos nepasiekus 5 proc. ribinės vertės, tai būtų suinteresuotųjų šalių diskriminacija. Todėl Komisija negalėjo patenkinti tų prašymų.

                     (71)

                     Kitos suinteresuotosios šalys prašė joms pritaikyti įvairias dvišalių prekybos susitarimų, kuriuos Europos Sąjunga yra pasirašiusi su tam tikrais prekybos partneriais, nuostatas, kad jų importui būtų netaikomos priemonės arba taikomas lengvatinis režimas.

                     (72)

                     Komisija pažymėjo, kad visuose tų šalių paminėtuose dvišaliuose prekybos susitarimuose numatoma galimybė nustatyti apsaugos priemones. Taigi tokiu pagrindu negalima prašyti atleidimo nuo priemonių taikymo. Komisija taip pat nesutiko su nuomone, kad kai kurioms šalims palyginti su kitomis ji turėtų taikyti lengvatinį režimą. Tokiuose dvišaliuose susitarimuose nenumatyta arba nenustatyta jokių įpareigojimų Sąjungai kitoms šalims, kurioms taikomos priemonės, taikyti tokį diferencijuotą požiūrį. Nė viena suinteresuotoji šalis negalėjo pateikti nuorodos į tokias atitinkamų susitarimų nuostatas. Todėl Komisija negalėjo patenkinti tų prašymų.

                     (73)

                     Dar kitos suinteresuotosios šalys tvirtino, kad tarifines kvotas būtina padidinti, nes Sąjungos pramonė negali tiekti Sąjungos rinkai pakankamo kiekio ir dėl to rinkoje gali pritrūkti produktų.

                     (74)

                     Komisija priminė, kad daugelio kategorijų produktų atveju ir laikinųjų priemonių taikymo laikotarpio pabaigoje (2019 m. vasario 1 d.), ir pirmojo galutinių priemonių taikymo laikotarpio pabaigoje (2019 m. birželio 30 d.) kvota dar nebuvo iki galo išnaudota. Todėl Komisija nusprendė, kad tokie teiginiai neatitinka faktinio kvotų panaudojimo. Be to, tos šalys nepateikė jokių įrodymų, kad buvo kurių nors nagrinėjamų kategorijų produktų pasiūlos trūkumas. Todėl Komisija tuos prašymus atmetė.

                     (75)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys savo prašymus padidinti tam tikrų kategorijų tarifines kvotas siejo su tariamu paklausos padidėjimu ekonomikos sektoriuose, kuriuose tos kategorijos naudojamos.

                     (76)

                     Komisija pažymėjo, kad tie teiginiai susiję su paklausos padidėjimu prieš nustatant galutines priemones. Šiuo klausimu Komisija priminė, kad jau atsižvelgė į tokį galimą padidėjimą nuo galutinių apsaugos priemonių įsigaliojimo prie tradicinio importo lygio pridėjusi 5 proc. Kalbant apie paklausos kitimą per paskesnius laikotarpius, iš Komisijos turimos informacijos nematyti jokių reikšmingo paklausos padidėjimo požymių; tikrasis plieno suvartojimas kaip tik sumažėjo (17).

                     (77)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys Komisijos paprašė tam tikrų pakategorių produktų neįtraukti arba padalyti galiojančias produktų kategorijas į dalis. Pagrįsdamos tuos prašymus jos tvirtino, kad Sąjunga būtų suinteresuota užtikrinti, kad tam tikrų „nišinių“ pakategorių produktų importo neišstumtų kitų labiau standartinių pakategorių produktų importas.

                     (78)

                     Šiuo klausimu Komisija pabrėžė, kad tam tikrų kategorijų ar pakategorių produktų, kuriems taikomos priemonės, neįtraukimas arba įtraukimas nepatenka į peržiūros taikymo sritį. Dėl prašymų padalyti kai kurias produktų kategorijas į dalis Komisija nurodė savo paaiškinimą (34) konstatuojamojoje dalyje.

                     (79)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija turėtų sukurti licencijavimo sistemą tarifinėms kvotoms nustatyti.

                     (80)

                     Šiuo klausimu Komisija pabrėžė, kad kuriant tarifinių kvotų sistemą buvo būtina užtikrinti, kad jos įgyvendinimas būtų pagrįstai įmanomas. Atsižvelgiant į didelę galiojančių priemonių taikymo produktams sritį, pradėjus taikyti licencijavimo sistemą padėtis taptų tokia sudėtinga, kad jos lyginamoji grynoji nauda palyginti su trūkumais dar nebuvo aiški. Komisija nusprendė, kad galiojanti tarifinių kvotų sistema yra tinkama, nebent būtų įrodyta priešingai. Komisija pabrėžia, kad atliekant peržiūrą nebuvo pateikta jokių įrodymų, dėl kurių būtų galima suabejoti dabartinės tarifinių kvotų valdymo sistemos tinkamumu.

                     (81)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys Komisijos paprašė pakeisti dabartinį konkrečiai šaliai skiriamų kvotų valdymą, kad jos būtų tvarkomos kas ketvirtį. Tos šalys teigė, kad taip sumažėtų su kaupimo praktika susijęs pavojus ir kartu būtų užtikrintas sklandesnis kvotų panaudojimas.

                     (82)

                     Komisija nusprendė, kad dabartinė sistema, pagal kurią konkrečiai šaliai skiriamos tarifinės kvotos ankstesnių tiekėjų atveju tvarkomos kartą per metus, atitinka Sąjungos interesus, nes ja niekada nėra nepagrįstai ar dirbtinai apribojamas Sąjungos importuotojų ir naudotojų pasiūlos pasirinkimas. Taigi Komisija neįžvelgia jokių priežasčių jos keisti.

                     (83)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat paprašė galimybės šalims, išnaudojusioms konkrečiai joms skirtas tarifines kvotas, nedelsiant pradėti naudotis likutine kvota. Tokia galimybe šiuo metu galima pasinaudoti tik per ketvirtąjį kiekvieno laikotarpio ketvirtį.

                     (84)

                     Komisija priminė, kad galimybė per paskutinį laikotarpio ketvirtį naudotis likutine tarifine kvota buvo numatyta siekiant sumažinti pavojų, kad likutinės kvotos išliks nepanaudotos, ir išvengti galimo pasiūlos trūkumo Sąjungos rinkoje. Kaip jau minėta, Komisija kasdien vykdo likutinių tarifinių kvotų panaudojimo stebėseną. Taigi, neatsižvelgiant į 2.B skirsnyje pateiktas išvadas dėl išstūmimo, Komisija pažymėjo, kad daugelio likutinių kvotų atveju panaudojimo lygis buvo labai didelis (daugeliu atvejų jos buvo visiškai išnaudotos). Komisija taip pat pastebėjo, kad vos kelių kategorijų, kuriose likutinės tarifinės kvotos panaudojimo lygis buvo labai žemas, atveju nebuvo išnaudota ir daugelis konkrečiai šaliai skirtų tarifinių kvotų. Taigi, atsižvelgdama į šiuos elementus, Komisija padarė išvadą, kad sudarius galimybę naudotis likutine kvota tik per paskutinį laikotarpio ketvirtį iki šiol veiksmingai užtikrinta, kad būtų iš esmės išsaugoti tradiciniai prekybos srautai pagal kilmę (18) ir kartu kuo labiau sumažintas nepakankamos pasiūlos pavojus.

               2.B.   Tradicinių prekybos srautų išstūmimas

                     (85)

                     Taikant galutines apsaugos priemones, kai konkrečiai šaliai skirta tam tikros kategorijos produktų tarifinė kvota išnaudojama, atitinkamai šaliai per paskutinį ketvirtį (t. y. 2019 m. balandžio 1 d.–2019 m. birželio 30 d.) leidžiama naudotis bendrąja tarifine kvota. Nors bendroji tarifinė kvota iš principo skirta šalims, kurioms nebuvo skirtos individualios tarifinės kvotos, šis mechanizmas buvo sukurtas siekiant užtikrinti, kad kiekvienų metų, kuriais taikomos priemonės, pabaigoje nė viena likutinė tarifinė kvota neliktų nepanaudota.

                     (86)

                     Pranešime apie peržiūros tyrimo inicijavimą pažymėta, kad tam tikrų kategorijų produktų atveju viena ar kelios šalys, kurioms buvo skirtos individualios tarifinės kvotos, per paskutinį ketvirtį greitai išnaudojo likutinę tarifinę kvotą išstumdamos iš kilmės šalių tradicinius importo srautus. Todėl Komisija nusprendė ištirti, ar šis faktas neigiamai paveikė Sąjungos interesus, visų pirma poreikį išlaikyti tradicinius prekybos srautus, ir, kai tikslinga, nuspręs dėl galimų taisomųjų priemonių šiai padėčiai ištaisyti.

            Šalių pastabos

                     (87)

                     Viena vertus, daug suinteresuotųjų šalių, įskaitant tiekiančiąsias šalis, eksportuotojus, naudotojus ir Sąjungos pramonę, skundėsi dėl jų interesams kenkiančio galiojančios sistemos, pagal kurią likutine kvota galima naudotis per paskutinį ketvirtį, poveikio. Tos šalys Komisijos paprašė nedelsiant imtis veiksmų siekiant panaikinti nagrinėjamą tariamą disbalansą, turint omenyje, kad šaliai, kuriai jau nustatyta konkrečiai jai skirta tarifinė kvota, nereikėtų leisti perkelti kitų ankstesnių tiekėjų, net jeigu jie importavo palyginti mažesnį kiekį. Taigi tos šalys prašė apriboti bendrosios likutinės tarifinės kvotos naudojimą per atitinkamų priemonių taikymo metų paskutinį ketvirtį. Kita vertus, kelios suinteresuotosios šalys pateikė priešingus argumentus ir nepritarė, kad dabartinio mechanizmo veikimas būtų keičiamas. Jų nuomone, atlikus bet kokius sistemos pakeitimus kiltų pavojus, kad likutinės tarifinės kvotos nebus visiškai išnaudojamos.

            Komisijos analizė

                     (88)

                     Komisija nuodugniai įvertino galiojantį bendrosios likutinės tarifinės kvotos valdymo mechanizmą, įskaitant per vieną ketvirtį nepanaudotų lėšų perkėlimą į kitą ketvirtį ir galimybę šalims, kurios išnaudojo atitinkamą konkrečiai joms skirtą kvotą, per ketvirtąjį ketvirtį ja naudotis. Iš to vertinimo matyti, kad galiojantis mechanizmas apskritai veikia gerai ir juo nekeliant problemų užtikrinamas kuo didesnis likutinių tarifinių kvotų panaudojimas. Didžiosios daugumos kategorijų produktų, kuriems taikomos galutinės priemonės, atveju konkrečiai šaliai skirtą kvotą išnaudojusiems tiekėjams naudojantis bendrąja tarifine kvota, net jeigu kartais per paskutinį ketvirtį jie išnaudojo didelę bendrosios tarifinės kvotos dalį, nebuvo trukdoma mažesniems ankstesniems tiekėjams, kurie naudojasi likutine tarifine kvota, per tą patį laikotarpį toliau vykdyti eksportą. Tokiomis aplinkybėmis neribota galimybė per paskutinį ketvirtį naudotis bendrąja tarifine kvota, atrodo, išliko svarbiausia Sąjungos interesus atitinkančia tarifinių kvotų sistemos savybe, kurią reikėtų išsaugoti.

                     (89)

                     Tačiau Komisijai atlikus analizę taip pat paaiškėjo, kad dviejų kategorijų produktų (t. y. 13 ir 16 kategorijų produktų) (19) atveju dvi šalys, kurioms buvo nustatytos konkrečiai joms skirtos tarifinės kvotos (Turkija ir Rusija), per paskutinį pirmojo priemonių taikymo laikotarpio ketvirtį (2019 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d.) dviese išnaudojo beveik visą bendrąją tarifinę kvotą, tam tikrais atvejais – vos per kelias dienas.

                     (90)

                     Tai, visų pirma, pasakytina apie 13 kategorijos produktus (strypai), kurių bendroji tarifinė kvota buvo išnaudota 2019 m. gegužės 27 d., t. y. likus daugiau nei mėnesiui iki ketvirčio pabaigos, nepaisant to, kad 23 proc. nepanaudotos tarifinės kvotos buvo perkelta iš 2018 m. trečiojo ketvirčio. Iš tikrųjų, turimą kiekį visiškai išnaudojo dvi šalys, kurioms buvo nustatytos konkrečiai joms skirtos tarifinės kvotos (Turkija ir Rusija) ir kurios išstūmė kitus ankstesnius mažesnius tiekėjus, anksčiau reguliariai naudojusius bendrąją tarifinę kvotą, kaip antai Baltarusiją ir Serbiją.

                     (91)

                     16 kategorijos produktų (vielos gamybai skirti strypai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno) bendroji tarifinė kvota buvo išnaudota vos prasidėjus paskutiniam pirmojo priemonių taikymo laikotarpio ketvirčiui (t. y. 2019 m. balandžio 2 d.), nes ja labai aktyviai naudojosi Turkija ir šiek tiek mažiau – Rusija (jos atitinkamai išnaudojo 62 proc. ir 33 proc. visos ketvirtąjį ketvirtį turimos bendrosios likutinės tarifinės kvotos). Todėl mažesnės tiekiančiosios šalys, kaip antai Bosnija ir Hercegovina, Japonija ir Pietų Korėja, nebeteko galimybės eksportuoti nemokant 25 proc. kvotos perviršio tarifo (20).

                     (92)

                     Atsižvelgdama į šią analizę Komisija nustatė, kad šių dviejų kategorijų produktų atveju mechanizmas, sukurtas siekiant užtikrinti, kad tarifinės kvotos būtų visiškai išnaudojamos, padarė netikėtą poveikį. Taip nutiko todėl, kad taikant sukurtą mechanizmą daugiausia buvo sudaromos galimybės dideliems tiekėjams padidinti savo eksporto lygį viršijant jų tradicinius prekybos srautus mažesnių veiklos vykdytojų, kurie priešingu atveju ir toliau eksportuotų iki būtų išnaudota likutinė kvota, sąskaita.

                     (93)

                     Komisija nusprendė, kad tai prieštarauja Sąjungos interesams dėl dviejų priežasčių. Pirma, mažesnių eksportuojančių šalių neįtraukimas nesuderinamas su tikslu išsaugoti tradicinius prekybos srautus, taip pat pagal kilmę. Antra, dėl tokių pokyčių Sąjungos pramonė, kurioje naudojamas prie šių kategorijų priskiriamas tam tikrų specializuotų rūšių plienas, kurį ribotais kiekiais eksportuoja tik mažesnės tiekiančiosios šalys, nebetenka to plieno.

                     (94)

                     Taigi Komisija nusprendė, kad pavienėms produktų kilmės šalims reikia nustatyti viršutinę kiekio ribą. Tai reiškia, kad per paskutinį dviejų likusių galutinių priemonių taikymo laikotarpių ketvirtį kiekviena tiekiančioji šalis gali išnaudoti iki 30 proc. 13 ir 16 kategorijų (t. y. kategorijų, dėl kurių stebimas neigiamas išstūmimo poveikis) produktų bendrosios tarifinės kvotos. Taikant tokį apribojimą tarifine kvota galėjo pasinaudoti bent keturios tiekiančiosios šalys.

                     (95)

                     Komisija mano, kad tokia ribinė vertė yra tinkama, dėl šių priežasčių: iš importo duomenų, įvertintų per du 2019 m. galutinių priemonių taikymo ketvirčius, matyti, kad minimaliai reikšmingus kiekius (21) į Sąjungą eksportavo ne daugiau nei keturios eksportuojančios šalys (kiekvienoje iš dviejų kategorijų). Komisija mano, kad tokia viršutine riba nebus dirbtinai apribojama galimybė bet kuriai konkrečiai kilmės šaliai naudotis likutine tarifine kvota ir naudotojams Sąjungoje bus užtikrinama pakankama tiekimo šaltinių įvairovė.

                     (96)

                     Komisijos nuomone, taip pakoregavus tarifinių kvotų mechanizmą būtų užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp tikslo kuo labiau išnaudoti tarifines kvotas ir tikslo užtikrinti, kad mažesnėms tiekiančiosioms šalims liktų minimalus kiekis, kad jos ir toliau galėtų vykdyti eksportą naudodamosi bendrąja tarifine kvota ir kad jų neišstumtų dideli tiekėjai, kurie jau eksportavo jų tradicinius prekybos srautus sudarantį kiekį pasinaudodami konkrečiai jų šalims skirtomis tarifinėmis kvotomis. Šiuo mechanizmu taip pat būtų užtikrinta, kad apsaugant Sąjungos interesus būtų išlaikyti tradiciniai prekybos 13 ir 16 kategorijų produktais srautai ne tik pagal kiekį, bet ir pagal kilmę.

                     (97)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys pareiškė prieštaravimų dėl teiginių dėl išstūmimo buvimo ir vietoj to tvirtino, kad tam tikrų šalių eksporto veikla tiesiog patvirtinama, kad skirta tarifinė kvota yra mažesnė nei reikia rinkai.

                     (98)

                     Šiuo klausimu Komisija pažymėjo, kaip aprašyta 2.A skirsnyje, kad remiantis per galutinių priemonių taikymo laikotarpį surinktų duomenų analize bendras tarifinių kvotų lygis kol kas atrodo pakankamas ir kad, kaip paaiškinta (89)–(93) konstatuojamosiose dalyse, Komisija nustatė neigiamą išstūmimo poveikį tik dviejose produktų kategorijose. Dėl tų dviejų kategorijų ji įgyvendina tinkamą taisomąją priemonę, kuria atsižvelgiama į visų tiekiančiųjų šalių tradicinius prekybos srautus ir užtikrinama Sąjungos suvartojimo interesų ir tų prekybos srautų pusiausvyra.

               2.C.   Galimas žalingas poveikis integracijos tikslams, kurių siekiama kartu su lengvatinės prekybos partneriais

                     (99)

                     Komisija taip pat ištyrė, ar esamų plieno apsaugos priemonių veikimas kelia kokią nors esminę grėsmę tam tikrų lengvatinės prekybos partnerių stabilizavimui ar ekonominei plėtrai tokiu mastu, kad tai pakenktų jų susitarimų su Sąjunga integracijos tikslams. Tai ypač pasakytina apie kai kurių šalių, su kuriomis Sąjunga yra sudariusi stabilizavimo ir asociacijos susitarimą, padėtį.

            Šalių pastabos

                     (100)

                     Atliekant peržiūros tyrimą Vakarų Balkanų valstybės (Bosnija ir Hercegovina, Šiaurės Makedonija ir Serbija) išreiškė panašių abejonių ir pateikė panašių pastabų, kaip jos jau buvo pateikusios prieš galutinių apsaugos priemonių nustatymą.

                     (101)

                     Tos šalys tvirtina, kad galutinėmis apsaugos priemonėmis apribojama jų plieno pramonės plėtra ir jų gebėjimas vykdyti eksportą į Sąjungą, kyla darbo vietų praradimo grėsmė, daroma žala jų ekonominei plėtrai ir kenkiama integracijos ir stabilizavimo tikslams pagal jų susitarimus su Sąjunga. Visų pirma, jos teigia, kad konkrečiai šaliai skirtos tam tikrų kategorijų produktų tarifinės kvotos yra per mažos ir jas reikėtų padidinti. Jos taip pat tvirtina, kad paskirstant tarifines kvotas taip, kaip dabar, tradiciniai prekybos srautai nebus išsaugoti, tad tarifines kvotas reikėtų perskirstyti. Tos šalys prašo paspartinti tarifinių kvotų liberalizavimą tvirtindamos, kad paklausa Sąjungoje padidėjo.

                     (102)

                     Visų pirma, Serbija pakartojo, kad pastarųjų trejų metų, t. y. 2015–2017 m., importuojamo kiekio vidurkis, kurį Komisija naudojo tarifinių kvotų dydžiams nustatyti, nėra tipiškas jos ankstesnės prekybos su Sąjunga rodiklis. Serbija tvirtino, kad taip yra, visų pirma, todėl, kad per tą laikotarpį jos vienintelė plieno gamykla neveikė ir kad nauji gamyklos savininkai sugebėjo atkurti jos tradicinę gamybą ir pardavimą pasiekę įprasto lygio tik neseniai. Serbija teigė, kad dėl tokio mažo kvotos dydžio kyla grėsmė gamyklos gyvybingumui ir daromas didelis neigiamas poveikis viso Vakarų Balkanų regiono plėtrai. Galiausiai Vakarų Balkanų valstybės taip pat paprašė, kad joms dėl jų ypatingų santykių su Sąjunga priemonės nebūtų taikomos tuo pačiu pagrindu, kaip šalims, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės.

                     (103)

                     Jos taip pat pateikė kelias pastabas ir prašymus dėl konkrečių produktų kategorijų, kaip antai 1, 2, 5, 6, 16, 20 ir 21 kategorijų.

            Komisijos analizė

                     (104)

                     Dėl prašymo netaikyti priemonių Komisija norėtų priminti, kad pagal PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių 2 straipsnį apsaugos priemonės taikomos tiriamajam importuojamam produktui neatsižvelgiant į šaltinį. Vienintelės šių taisyklių išimtys yra susijusios su ypatinga tam tikrų besivystančių šalių narių padėtimi arba tam tikrais atvejais – su įsipareigojimais pagal dvišalius susitarimus. Tačiau šiuo atveju nustatyta, kad stabilizavimo ir asociacijos susitarimu, kurį ES yra sudariusi su Vakarų Balkanų šalimis, patvirtinama, jog atsižvelgiant į PPO susitarimą dėl apsaugos priemonių importui gali būti taikomos apsaugos priemonės.

                     (105)

                     Prašymus dėl tariamai padidėjusios paklausos padidinti kelių kategorijų produktų tarifines kvotas Komisija jau išnagrinėjo atlikusi 2.A skirsnyje aprašytą išsamią tarifinių kvotų panaudojimo analizę. Komisija padarė išvadą, kad kvotų dydis yra pakankamas ir proporcingas, kad būtų galima išsaugoti tradicinius prekybos srautus, ir kad nėra jokių smarkaus Sąjungos paklausos padidėjimo įrodymų, kuriais būtų galima pateisinti tarifinių kvotų dydžio keitimą. Be to, tai, kad pirmųjų apsaugos priemonių taikymo metų pabaigoje (2019 m. birželio 30 d.) daugumos kategorijų produktų kvotos dar nebuvo iki galo išnaudotos, reiškia, kad tomis priemonėmis nėra apskritai ribojamas trečiųjų šalių gebėjimas eksportuoti į Sąjungą plieną. Taigi Komisija negalėjo padaryti išvados, kad galiojančios tarifinės kvotos daro žalingą poveikį numatytų integracijos tikslų įgyvendinimui.

                     (106)

                     Viena iš Vakarų Balkanų šalių tvirtino, kad priemonėmis turėtų būti garantuojamas tam tikras eksportuojamas kiekis (ypač 1 ir 6 kategorijų produktų), kuris, jos nuomone, yra būtinas norint užtikrinti, kad šalies pramonė išliktų gyvybinga, o ekonomika – stabili. Tačiau iš individualių tų dviejų kategorijų produktams skirtų tarifinių kvotų analizės matyti, kad šalių gebėjimas vykdyti eksportą į ES taikant priemones nebuvo nepagrįstai apribotas. Faktiškai vidutinis tos šalies eksportuojamas kiekis per trečiąjį ir ketvirtąjį pirmųjų apsaugos priemonių taikymo metų ketvirčius (2019 m. vasario 2 d.–birželio 30 d.) suponuoja, kad ji netgi viršijo pirmines prognozes.

                     (107)

                     Dėl 6, 20 ir 21 kategorijų produktų Vakarų Balkanų šalys, išnaudojusios konkrečiai šaliai skirtas tarifines kvotas, tvirtino, kad siekiant kompensuoti neigiamą apsaugos priemonių poveikį jų ekonomikai reikia padidinti joms skirtas tarifines kvotas.

                     (108)

                     Gavusi tokių pastabų Komisija nuodugniai išnagrinėjo tendenciją, susijusią su nagrinėjamosios tarifinės kvotos išnaudojimu ir likutinės tarifinės kvotos panaudojimu per paskutinį pirmųjų priemonių taikymo metų ketvirtį (2019 m. balandžio 1 d. –birželio 30 d.). Atlikus tą analizę paaiškėjo, kad nors kai kurios Vakarų Balkanų šalys iš tikrųjų išnaudojo konkrečiai joms skirtas tarifines kvotas iki pirmojo priemonių taikymo laikotarpio pabaigos (t. y. iki 2019 m. birželio 30 d.), jos sugebėjo ir toliau vykdyti eksportą į Sąjungą naudodamosi atitinkamomis likutinėmis kvotomis, kol šios nebuvo išnaudotos, ir tai įvyko likus vos kelioms savaitėms iki naujų antrojo priemonių taikymo laikotarpio kvotų paskelbimo 2019 m. liepos 1 d. Dėl šio fakto ir papildomo eksporto skirtumo, susidariusio dėl su priemonių liberalizavimu susijusio kvotų padidėjimo nuo 2019 m. liepos 1 d., Komisija padarė išvadą, kad tie teiginiai nėra pakankamai pagrįsti ir kad atitinkamos tarifinės kvotos didinti nereikia.

                     (109)

                     Komisija taip pat pastebėjo, kad ankstesniuose skirsniuose (2.A ir 2.B) pasiūlyti tarifinių kvotų sistemos veikimo pakeitimai, kaip antai kiekvienai šaliai taikomas apribojimas iki 30 proc. 1, 13 ir 16 kategorijų produktams taikomos bendrosios tarifinės kvotos (22), kuris įsigalios atlikus šią peržiūrą, bet kuriuo atveju taip pat padės išsklaidyti kai kurias iš Vakarų Balkanų šalių išsakytų abejonių, ypač dėl ankstesnių Sąjungos tiekėjų tradicinių eksporto srautų apsaugos.

                     (110)

                     Galiausiai viena šalis tvirtino, kad 16 kategorijos produktų konkrečiai jai skirtą tarifinę kvotą jai reikėtų nustatyti remiantis jos 2017 m. eksporto kiekiu, kuris šiek tiek viršijo 5 proc. ribinę vertę. Tačiau, kaip Komisija jau paaiškino Reglamento (ES) 2019/159 147 konstatuojamojoje dalyje, visų eksportuojančių šalių atveju konkrečiai joms skirtos tarifinės kvotos paskirstomos remiantis vidutiniu importo kiekiu per pastaruosius trejus metus, t. y. 2015–2017 m., o ne tik paskutinius laikotarpio metus. Todėl tas prašymas negalėjo būti priimtas.

               2.D.   Besivystančių šalių PPO narių, kurioms priemonės netaikomos, sąrašo atnaujinimas remiantis atnaujintais importo statistikos duomenimis

                     (111)

                     Pagal Reglamento (ES) 2015/478 18 straipsnį ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus, ypač PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių 9 straipsnio 1 dalį, laikinosios priemonės neturėtų būti taikomos PPO nare esančios besivystančios šalies kilmės produktams, jei tos šalies konkretaus produkto importo į Sąjungą dalis neviršija 3 proc., su sąlyga, kad PPO narėmis esančioms besivystančioms šalims, kurių importo dalis yra mažesnė nei 3 proc., kartu tenka ne daugiau kaip 9 proc. viso nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą. Be to, Sąjunga yra suinteresuota pakoreguoti besivystančių šalių, kurioms priemonės netaikomos, sąrašą, kad tam tikros besivystančios šalys negalėtų nepagrįstai gauti naudos iš pirminio sprendimo netaikyti joms priemonių.

                     (112)

                     Reglamentu (ES) 2019/159 priėmusi galutines apsaugos priemones Komisija įsipareigojo reguliariai peržiūrėti besivystančių šalių, kurioms priemonės netaikomos, sąrašą remdamasi atnaujintais importo statistiniais duomenimis.

                     (113)

                     Sudarydama šalių, kurioms galutinės priemonės netaikomos, sąrašą Komisija naudojo tuo metu turimus naujausius duomenis, t. y. 2017 m. antrojo pusmečio ir 2018 m. pirmojo pusmečio duomenis. Atlikdama peržiūros tyrimą, tam sąrašui atnaujinti Komisija naudojo konsoliduotą naujesnių statistinių duomenų rinkinį, aprėpiantį visus 2018 metus. Komisija pasirinko visus 2018 metus kaip naująjį ataskaitinį laikotarpį, nes tai tipiškiausias laikotarpis, kurio statistiniai duomenys yra konsoliduoti. Be to, kai naudojami visi metai, pavyksta išvengti sezoniškumo poveikio. Atliekant atitinkamus skaičiavimus nebuvo atsižvelgiama į importą iš šalių, kurioms pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/159 6 straipsnį priemonės netaikomos.

            Komisijos analizė

                     (114)

                     Remiantis visų 2018 metų duomenimis, iš toliau išvardytų šalių, kurios iki šiol nepateko į priemonių taikymo sritį, importuojamas kai kurių kategorijų produktų kiekis viršijo 3 proc. ribinę vertę. Todėl atlikus šią peržiūrą joms reikėtų pradėti taikyti priemones:

                     (115)

                     iš Indijos importuojami 8 kategorijos (lakštai ir juostelės iš nerūdijančiojo plieno, karštai valcuoti) ir 9 kategorijos (lakštai ir juostelės iš nerūdijančiojo plieno, šaltai valcuoti) produktai, sudarantys atitinkamai 10,12 proc. ir 3,77 proc.;

                     (116)

                     kalbant apie 24 produktų kategoriją (kiti besiūliai vamzdžiai), bendra visų besivystančių šalių importo dalis iki 3 proc. 2018 m. kartu viršijo 9 proc. ribinę vertę (10,74 proc.). Taigi iš visų besivystančių šalių importuojamiems 24 kategorijos produktams bus taikomos apsaugos priemonės.

                     (117)

                     Po to Komisija įvertino, ar 8, 9 ir 24 kategorijų produktų atveju nagrinėjamosioms besivystančioms šalims galima nustatyti konkrečiai šaliai skirtas tarifines kvotas (23). Tam Komisija įvertino, ar per 2015–2017 m. laikotarpį iš nagrinėjamųjų šalių importuojamas tų kategorijų produktų kiekis siekė bent 5 proc. viso per tą laikotarpį importuojamų bet kurios kategorijos produktų kiekio. Iš rezultatų matyti, kad nė viena iš jų neatitiko konkrečiai šaliai skirtos tarifinės kvotos nustatymo kriterijų. Taigi visoms toms šalims atitinkamose kategorijose bus taikoma likutinė tarifinė kvota.

                     (118)

                     Kalbant apie neįtraukimą į apsaugos priemonių taikymo sritį, atlikus peržiūra sulaukta tokių rezultatų:

                     (119)

                     iš Brazilijos importuojami 8 kategorijos (lakštai ir juostelės iš nerūdijančiojo plieno, karštai valcuoti) ir 17 kategorijos (kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai) produktai nepateks į priemonių taikymo sritį, nes 2018 m. importo lygis buvo mažesnis nei 3 proc. (atitinkamai 2,22 proc. ir 2,52 proc.);

                     (120)

                     iš Ukrainos importuojamiems 1 kategorijos (lakštai ir juostelės iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno, karštai valcuoti) ir 19 kategorijos (geležinkelių sudedamosios dalys) produktams priemonės nebus taikomos, nes 2018 m. importo lygis buvo mažesnis nei 3 proc. (atitinkamai 1,68 proc. ir 0,6 proc.);

                     (121)

                     iš Egipto importuojamiems 12 kategorijos (juostos ir lengvi profiliuočiai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno) produktams priemonės nebus taikomos, nes 2018 m. importo lygis buvo mažesnis nei 3 proc. (2,41 proc.);

                     (122)

                     iš Indijos importuojamiems 8 kategorijos (lakštai ir juostelės iš nerūdijančiojo plieno, karštai valcuoti) produktams apsaugos priemonės nebus taikomos, nes 2018 m. importo lygis buvo mažesnis nei 3 proc. (2,87 proc.);

                     (123)

                     iš Turkijos importuojamiems 10 kategorijos (kvadrato formos lakštai iš nerūdijančiojo plieno, karštai valcuoti) produktams apsaugos priemonės nebus taikomos, nes 2018 m. importo lygis buvo mažesnis nei 3 proc. (2,58 proc.).

                     (124)

                     iš Kinijos importuojamiems 22 kategorijos (besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš nerūdijančiojo plieno) produktams apsaugos priemonės nebus taikomos, nes 2018 m. importo lygis buvo mažesnis nei 3 proc. (2,61 proc.).

                     (125)

                     Tarifinės kvotos, skirtos konkrečiai toms besivystančioms šalims PPO narėms, kurioms atlikus peržiūrą priemonės nebus taikomos, bus perkeltos jas įtraukiant į atitinkamą likutinę tarifinę kvotą. Tikslus tarifinės kvotos kiekis, kurį reikia perkelti, bus apskaičiuojamas, kai pasibaigs pirmasis atitinkamo laikotarpio ketvirtis (t. y. 2019 m. liepos 1 d.–rugsėjo 30 d.), siekiant įvertinti, kiek konkrečiai šaliai skirtos tarifinės kvotos jau galbūt panaudota. Atlikus skaičiavimus turima tarifinė kvota bus perkelta į atitinkamą likutinę tarifinę kvotą per 20 darbo dienų.

                     (126)

                     Atlikusi pakartotinius skaičiavimus Komisija atnaujino išimčių sąrašą remdamasi atnaujintais importo duomenimis, kaip paaiškinta (114)–(124) konstatuojamosiose dalyse, dėl kiekvienos iš 26 kategorijų produktų, kuriems taikomos priemonės (visas atnaujintas sąrašas pateikiamas II priede).

                     (127)

                     Šiuo peržiūros klausimu Komisija gavo dar kelias pastabas. Visų pirma, šalys siūlo pasirinkti skirtingus laikotarpius importo sumoms apskaičiuoti. Kai kurios šalys taip pat paprašė pritaikyti joms išimtį, nors pripažino, kad galbūt viršys atitinkamą ribinę vertę. Kitos šalys, kurioms apsaugos priemonės nebuvo taikomos, tvirtino, kad joms reikėtų skirti laikotarpį, per kurį jos galėtų prisitaikyti prie naujosios padėties, kai joms bus pradėtos taikyti priemonės. Suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija neturi teisės taikyti priemones jokiai besivystančiai šaliai, kuriai anksčiau priemonės nebuvo taikomos, nes tai būtų nesuderinama su PPO įsipareigojimais ilgainiui laipsniškai padaryti priemonę mažiau ribojančia. Galiausiai kai kurios suinteresuotosios šalys paprašė, kad joms pradėjus taikyti apsaugos priemones joms būtų nustatyta konkrečiai šaliai skirta tarifinė kvota.

                     (128)

                     Komisija pateikė toliau išdėstytas pastabas. Pirma, Reglamente (ES) 2019/159 ir pranešime apie peržiūros tyrimo inicijavimą Komisija aiškiai pažymėjo, kad atnaujins besivystančių šalių, kurioms galutinės priemonės netaikomos, sąrašą remdamasi naujesniais turimais duomenimis. Taigi visos suinteresuotosios šalys buvo gerokai iš anksto informuotos, kad bus vykdoma peržiūra. Be to, Komisija vadovavosi viešai paskelbtais importo duomenimis. Taigi visos suinteresuotosios šalys galėtų pagrįstai nuspėti, ar atsižvelgiant į pastaruosius jų vykdomo tam tikros kategorijos produktų importo pokyčius joms bus pritaikytos priemonės. Taigi pastabos, kad reikia prisitaikymo laikotarpio, atmetamos.

                     (129)

                     Antra, pagal Reglamento (ES) 2015/478 18 straipsnį, atitinkantį PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių 9 straipsnio 1 dalį, priemonės netaikomos tokių šalių vykdomam importui tol, „kol šios šalies svarstomo produkto importo į Sąjungą dalis neviršija 3 proc., jei tik besivystančioms šalims PPO narėms, atskirai neviršijančioms 3 proc., kartu tenka mažiau kaip 9 proc. tokio produkto bendro importo į Sąjungą“.

                     (130)

                     Taigi išimtis besivystančioms šalims nėra besąlygiška per visą priemonių taikymo laikotarpį. Atsižvelgdama į tai, Komisija nusprendė peržiūrėti išimčių sąrašą vadovaudamasi naujesniais duomenimis. Be to, Komisija negalėjo pritarti dėl teiginio, kad šaliai, kuriai galutinių priemonių priėmimo etape priemonės nebuvo pritaikytos, priemonės negali būti pradėtos taikyti atlikus peržiūrą, nes tai būtų didesnis apribojimas. Iš tikrųjų, Komisija pažymėjo, kad galutinės apsaugos priemonės laipsniškai liberalizuojamos, be kita ko, atsižvelgiant į peržiūros rezultatus (žr. 2.E skirsnį). Taigi nagrinėjamosios priemonės nėra labiau ribojančio pobūdžio nei pirmųjų priemonių taikymo metų pabaigoje. Besivystančiai šaliai, kuri nebeatitinka teisinių kriterijų, kad jai nebūtų taikomos priemonės, nustatomos priemonės tiesiog įgyvendinant ES ir PPO įsipareigojimus pagal Reglamento (ES) 2015/478 18 straipsnį ir PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių 9 straipsnio 1 dalį. Todėl tas tvirtinimas buvo atmestas.

                     (131)

                     Komisija taip pat priminė, kad pasiekus atitinkamas ribines vertes ji nebegali savo nuožiūra spręsti, ar šaliai reikėtų pritaikyti priemones, ar ne. Bet koks kitas aiškinimas, kaip tvirtino kai kurios suinteresuotosios šalys, būtų Reglamento (ES) 2015/478 18 straipsnio pažeidimas.

                     (132)

                     Galiausiai Komisija įvertino, ar kuri nors šalis, kuriai dabar bus taikomos priemonės, susijusios su tam tikros kategorijos produktais, atitinka konkrečiai šaliai skirtos tarifinės kvotos nustatymo kriterijus. Kaip pažymėta 117 konstatuojamoje dalyje, ji padarė išvadą, kad nė viena iš tų šalių netenkina konkrečiai šaliai skirtų tarifinių kvotų nustatymo sąlygų.

               2.E.   Kiti aplinkybių pokyčiai, dėl kurių gali reikėti koreguoti tarifinių kvotų dydį ar paskirstymą

                     (133)

                     EUROFER ir kai kurios valstybės narės Komisijos paprašė panaikinti arba sumažinti galutinių apsaugos priemonių liberalizavimą dėl tariamo sąstingio Sąjungos plieno rinkoje. EUROFER teigimu, liberalizavimo lygiai gerokai pranoko lūkesčius dėl Sąjungos plieno sektoriaus augimo, tad labai pakenktų priemonių veiksmingumui. ESTA taip pat pritarė šiam EUROFER prašymui ir pasiūlė, kad mainais už liberalizavimo panaikinimą Komisija sumažintų kvotos perviršio tarifą nuo 25 iki 20 proc.

                     (134)

                     Komisija priminė, jog Reglamentu (ES) 2019/159 nustatyta, kad norint laipsniškai liberalizuoti tas priemones visų neapmuitinamų kvotų lygiai pirmųjų priemonių taikymo metų pabaigoje ir antrųjų priemonių taikymo metų pabaigoje padidinami 5 proc. Tai yra atitinkamai 2019 m. liepos 1 d. ir 2020 m. liepos 1 d. (24)

                     (135)

                     Komisija taip pat priminė, kad šios peržiūros tikslas – būtent tinkamai pakoreguoti priemones, kurios gali būti reikalingos užtikrinti, kad tos apsaugos priemonės ir toliau atitiktų ES plieno rinkos raidą, paisant Sąjungos interesų.

                     (136)

                     PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių 5 straipsnio 1 dalyje numatyta: „Valstybė narė taiko specialiąsias rinkos apsaugos (protekcines) priemones tik tiek, kiek reikalinga užkirsti kelią rimtai žalai arba ją ištaisyti bei paspartinti prisitaikymą.“ Šis principas į ES teisę perkeltas Reglamento (ES) 2015/478 15 straipsnio 1 dalimi. PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių 7 straipsnio 1 dalyje savo ruožtu nustatyta, kad apsaugos priemonės bus taikomos „tik tokiam laikotarpiui, koks gali būti reikalingas užkirsti kelią rimtai žalai arba ją ištaisyti bei pagreitinti prisitaikymą“. Tas principas į ES teisę perkeliamas Reglamento (ES) 2015/478 19 straipsnio 1 ir 2 dalimis. Pagal PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių 7 straipsnio 4 dalį apsaugos priemones taikančios narės įpareigojamos jas laipsniškai liberalizuoti reguliariais intervalais „[n]orint palengvinti prisitaikymą, esant tokiai padėčiai, kada [apsaugos] priemonės <…> tikėtina trukmė yra daugiau kaip vieneri metai“. Toks pat reikalavimas nustatytas Reglamento (ES) 2015/478 19 straipsnio 2 dalyje.

                     (137)

                     Nors apsaugos priemonės liberalizavimas po pirmųjų jos taikymo metų yra teisinis įpareigojimas pagal Sąjungos ir PPO teisę, tose taisyklėse nėra įtvirtinti jokie konkretūs reikalavimai dėl liberalizavimo pobūdžio arba konkrečios spartos, išskyrus tai, kad liberalizavimas turėtų vykti laipsniškai ir reguliariais intervalais per priemonės taikymo laikotarpį.

                     (138)

                     Tačiau bet kuriuo atveju norint užtikrinti nuoseklumą bet kokių apsaugos priemonių liberalizavimas nei savo pobūdžiu, nei sparta neturėtų sumenkinti numatomo pačių apsaugos priemonių poveikio. Mat priemonėmis siekiama apsaugoti vidaus rinką nuo importo, kai būtina užkirsti kelią rimtai žalai arba ją ištaisyti, ir pagreitinti prisitaikymą, kaip numatyta PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių 7 straipsnio 1 dalyje. Tai būtų netinkama, jeigu dėl nagrinėjamųjų priemonių liberalizavimo sąlygų žlugtų to tikslo įgyvendinimas.

                     (139)

                     Siekdama įvertinti 5 proc. + 5 proc. tarifinės kvotos kiekybinės ribinės vertės liberalizavimo spartos suderinamumą su galiojančiomis apsaugos priemonėmis Komisija nusprendė, kad reikia atlikti dviejų rūšių analizę. Viena vertus, Komisija atliko ankstesnių laikotarpių analizę, kuria siekė pagal visą per peržiūros tyrimą surinktą informaciją įvertinti galiojančios tarifinės priemonės kiekybinės ribinės vertės tinkamumą norint užkirsti kelią rimtai žalai ES plieno pramonei ir ją ištaisyti. Kita vertus, Komisija siekė atlikti būsimų laikotarpių analizę, kuria patikrintų, ar numatomas 5 proc. + 5 proc. liberalizavimas suderinamas su naujausiomis bendrosiomis Sąjungos ekonomikos ir pramonės perspektyvų prognozėmis.

                     (140)

                     Šiuo klausimu ji priminė, kad Reglamente (ES) 2019/159 pirmųjų priemonių taikymo metų tarifinės kvotos kiekybinė ribinė vertė buvo apskaičiuota remiantis vidutiniu importo lygiu per 2015–2017 m. laikotarpį. Tas vidurkis buvo padidintas 5 proc. siekiant atsižvelgti į didesnę paklausą ES rinkoje. Taip de facto buvo nustatytas kiekybinis lygis, kuris beveik prilygo visam importuojamam produktų, kuriems 2017 kalendoriniais metais buvo taikomos priemonės, kiekiui (30,1 mln. tonų kiekybinė ribinė vertė ir 30,09 mln. tonų 2017 m. importuotas kiekis). Remdamasi per tyrimo laikotarpį (t. y. 2013–2017 m.) surinktais įrodymais Komisija nustatė, kad dėl su tokiu importo lygio susijusios tendencijos ES plieno pramonė atsidūrė padėtyje, kurioje kyla didelės žalos grėsmė (25).

                     (141)

                     Reglamente (ES) 2019/159 (kuris yra grindžiamas tuo metu naujausiais statistiniais duomenimis po 2017 m., t. y. statistiniais duomenimis iki 2018 m. rugsėjo mėn.) atlikus analizę buvo patvirtinta, kad toliau didėjant importui Sąjungos pramonės perspektyvos prastėjo (26).

                     (142)

                     Kita vertus, patikimi importo statistiniai duomenys, susiję su visu plieno produktų importu 2018 kalendoriniais metais, pasirodė tik po pirmojo 2019 m. ketvirčio (t. y. praėjus maždaug trims mėnesiams po Komisijos sprendimo dėl galutinių apsaugos priemonių). Iš tų statistinių duomenų matyti, kad visas plieno produktų, kuriems taikomos priemonės, importuojamas kiekis 2018 m. pasiekė 33,4 mln. tonų rekordą ir buvo daug didesnis nei bendras 2017 m. pasiektas importo lygis, taip pat daug didesnis nei vidutinė kiekybinė ribinė vertė, nustatyta per tyrimo laikotarpį (27).

                     (143)

                     Atsižvelgiant į nustatytus faktus, jeigu Komisija patvirtintų Reglamente (ES) 2019/159 numatytą 5 proc. + 5 proc. liberalizavimo spartą, bendras antraisiais ir trečiaisiais priemonių taikymo metais (t. y. 2019–2020 m. ir 2020–2021 m.) skirtas kvotų kiekis būtų atitinkamai 31,6 mln. tonų ir 33,2 mln. tonų. Toks liberalizavimo scenarijus reikštų, kad trečiaisiais apsaugos priemonių taikymo metais (t. y. 2020 m. liepos 1 d.–2021 m. birželio 30 d.) Komisija leistų importuoti beveik tiek pat, kiek buvo 2018 m. (t. y. maždaug 33,4 mln. tonų). Tas kiekis 3,3 mln. tonų viršytų 2017 m. lygį, dėl kurio, Komisijos vertinimu, kilo didelės žalos grėsmė ir buvo atitinkamai labai iškraipytas Sąjungos rinkos veikimas.

                     (144)

                     Automatiškai priėmus tokį importo lygį neturint galimybės įvertinti galimo to importo poveikio atitinkamai būtų sukeltas pavojus nagrinėjamųjų priemonių effet utile. Iš tikrųjų, kaip pabrėžiama galutiniame reglamente (28), dėl 2018 m. importo lygio įvyko esminis prekybos srautų nukreipimas, susiję su JAV 232 skirsnio priemonėmis; be to, buvo vykdomas importas, kuriam nebuvo taikomos priemonės ir į kurį buvo neįmanoma atsižvelgti 2018 m. liepos mėn. kuriant laikinąsias priemones (įskaitant didelius į Sąjungos rinką patiektus kiekius pagal Reglamento (ES) 2018/1013 (29) 4 straipsnyje įtvirtintą vežimo nuostatą).

                     (145)

                     Kitaip tariant, remiantis išsamiu 2018 m. duomenų rinkiniu, 5 proc. + 5 proc. liberalizavimo sparta būtų nesuderinama su galutinėmis apsaugos priemonėmis, nustatytomis siekiant apriboti nenumatytą didelį importuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį. Jeigu galutinių priemonių liberalizavimas nebūtų koreguojamas, trečiaisiais priemonių taikymo metais Komisija leistų neregėto lygio plieno importą į Sąjungą ir neturėtų galimybės apriboti to rinką iškraipančio importo kiekio, tad galimai padėtų kilti dar didesnei „didelės žalos grėsmei“.

                     (146)

                     Taigi Komisija padarė išvadą, jog bendras 5 proc. + 5 proc. liberalizavimas, kurio prašė suinteresuotosios šalys, be galimybės peržiūrėti tokio liberalizavimo poveikį, turėtų būti laikomas neproporcingu siekiant „užkirsti kelią rimtai žalai arba ją ištaisyti bei pagreitinti prisitaikymą“, kaip tai suprantama pagal PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių 7 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (ES) 2015/478 19 straipsnio 1 ir 2 dalis.

                     (147)

                     Todėl Komisija nusprendė, kad šiuo metu tikėtiną liberalizavimo spartą reikia sumažinti. Šiuo atveju manoma, kad tinkama sparta būtų 3 proc. + 3 proc. antraisiais ir trečiaisiais apsaugos priemonių taikymo metais. Faktiškai esant lėtesniam liberalizavimo tempui bendras kvotų lygis trečiaisiais priemonių taikymo metais išliks 31,6 mln. tonų, t. y. 1,5 mln. tonų mažiau nei iškraipymą lėmęs 2018 m. rekordas. Taip pat reikėtų pažymėti, kad atlikus tokią korekciją būtų visiškai išlaikytas liberalizavimo poveikis, nes esant tokiai liberalizavimo spartai kvotų lygis antraisiais apsaugos priemonių taikymo metais būtų 31 mln. tonų (taigi būtų maždaug vienu milijonu tonų didesnis nei 2017 m. nustatytas importo lygis). Komisija nusprendė, kad toks lygis byloja apie tolygesnį paskirstymą siekiant palengvinti Sąjungos pramonės prisitaikymą, kvotą padidinant 0,9 ir 0,9 pirmųjų ir antrųjų priemonių taikymo metų pabaigoje (t. y. 2019 m. birželio 30 d. ir 2020 m. birželio 30 d.). Vėliau importą būtų galima padidinti 1,5 mln. tonų, kad 2018 m. lygis galbūt būtų pasiektas tik visiškai panaikinus galutines priemones po trejų metų laikotarpio, kaip numatyta PPO ir Sąjungos teisės aktuose.

                     (148)

                     Galiausiai reikėtų pažymėti, kad žvelgiant į ateitį tokia mažesnė liberalizavimo sparta atitinka neseniai paskelbtas bendrąsias ekonomikos ir pramonės perspektyvas, pagal kurias numatomas lėtesnis Sąjungos ir pasaulio ekonomikos augimas.

                     (149)

                     Taigi 2019 m. balandžio mėn. paskelbtame pasaulio ekonomikos perspektyvų dokumente TVF konstatavo: „Numatoma, kad pasaulinis augimas sulėtės nuo 3,6 proc. 2018 m. iki 3,3 proc. 2019 m., o vėliau 2020 m. vėl grįš prie 3,6 proc. Numatoma, kad augimas euro zonoje sulėtės nuo 1,8 proc. 2018 m. iki 1,3 proc. 2019 m. (0,6 procentinio punkto mažiau nei prognozuota spalio mėn.) ir 1,5 proc. 2020 proc. Nors tikimasi, kad per pirmąjį 2019 m. pusmetį augimas atsigaus, nes išnyks kai kurie laikinojo pobūdžio veiksniai, dėl kurių veikla buvo sulėtėjusi, manoma, kad dėl prastesnės padėties per antrąjį 2018 m. pusmetį poveikio augimas 2019 m. bus lėtesnis.“

                     (150)

                     Savo pavasario ekonominės prognozės dokumente Komisija savo ruožtu pažymėjo: „Numatoma, kad nuo 1,9 proc. 2018 m. euro zonos BVP augimas šiais metais sumažės iki 1,2 proc. ir padidės iki 1,5 proc. 2020 m., kai augimo greičiui bus palankus didesnis darbo dienų skaičius. Tikimasi, kad visų valstybių narių BVP per prognozės laikotarpį augs. Tačiau, atsižvelgiant į prastesnę padėtį 2018 m. pabaigoje šios prognozės yra gerokai kuklesnės nei praeitą rudenį ir šiek tiek mažesnės nei žiemos tarpinė prognozė.“

                     (151)

                     Kalbant apie pramonės perspektyvas, prognozuojama, kad ES gamybos veiklos sulėtėjimas pastaraisiais mėnesiais bus blogesnis nei buvo numatyta metų pradžioje. Dėl tokių blogėjančių verslo sąlygų pramonės sektoriuje mažėja ir plieno paklausa. 2019 m. liepos 18 d. 2019–2020 m. EUROFER plieno pramonės perspektyvų dokumente taip pat prognozuojamas tikrojo ES plieno suvartojimo sumažėjimas 0,4 proc. 2019 m. ir tai bus pirmasis metinis nuosmukis nuo 2013 m.

                     (152)

                     Neseniai paskelbtose pramonės ataskaitose taip pat patvirtinamas didesnis gamybos nuosmukis. 2019 m. liepos 5 d.„IHS Markit“ paskelbtoje pasaulio plieno naudotojų verslo veiklos indekso (angl. Purchasing Managers Index, arba PMI) ataskaitoje šiuo klausimu pažymima: „Europos plieno naudotojai vis dar patiria didelį nuosmukį dėl mažo automobilių pramonės produkcijos lygio ir prastėjančių prekybos sąlygų pasaulyje“. Be to, 2019 m. liepos 24 d. savo „Flash Eurozone PMI“ leidinyje „IHS Markit“ toliau aprašė ekonomines sąlygas taip: „Gamybos sektorius kelia vis didesnį susirūpinimą. Geopolitiniai sunkumai, „Brexit'as“, didėjanti trintis prekybos srityje ir prastėjantys automobilių sektoriaus veiklos rezultatai, visų pirma, lėmė didesnį gamybos nuosmukį ir iš apklausos matyti, kad prekių gamybos sektorius kas ketvirtį sumažėja maždaug 1 proc.“.

                     (153)

                     Todėl pastaraisiais mėnesiais plieno vartotojai ir toliau stebėjo naujų užsakymų skaičiaus sumažėjimą dėl sumažėjusios ilgalaikio vartojimo prekių paklausos. Dėl mažesnio pramonės sektorių, kuriuose naudojamas plienas, produkcijos kiekio ir jos paklausos mažėjimo mažėja ir plieno paklausa.

                     (154)

                     Paklausos automobilių pramonėje perspektyvos niekuo nesiskiria. „Oxford Economics“ ir FERI paskelbti 2019 m. antrojo ketvirčio metinės produkcijos augimo rodikliai byloja apie prasčiausius automobilių pramonės veiklos rezultatus nuo pasaulinės finansų krizės ir per pirmąjį 2019 m. pusmetį neigiamas produkcijos augimas tikriausiai tęsis ir pasaulyje, ir Vakarų Europoje, be kita ko, automobilių registravimo srityje Vakarų Europoje. FERI taip pat pabrėžia, kad „vartotojai lieka nuošalyje, nes transporto ateitis tampa vis mažiau aiški“. Perėjimo nuo tradicinių vidaus degimo variklių prie naujų kuro rūšių neapibrėžtumas yra didelė problema, dėl kurios kol kas sunku tikėtis, kad automobilių pramonė atsigaus. Be to, dėl sumažėjusios automobilių pramonės produkcijos stebimas bendras gamybos veiklos nuosmukis. Iš neseniai atliktų tyrimų akivaizdus „nuolatinis smukimas pasaulio automobilių ir automobilių dalių sektoriuje. Produkcija ir naujų užsakymų skaičius mažėjo aštuonis mėnesius iš eilės. Automobilių ir automobilių dalių gamintojų perkamas gamybos priemonių kiekis mažėjo sparčiausiai per beveik septynerius metus. Dar penki sektoriai, susiję su gamyba (išskyrus nekilnojamojo turto sektorių), gegužės mėn. pranešė apie mažesnį produkcijos kiekį. Šioje grupėje ypač išsiskiria pramoninių prekių ir metalo ir kasybos sektoriai, kuriuose produkcijos kiekis atitinkamai mažėja penkis ir aštuonis mėnesius iš eilės.“

                     (155)

                     „Oxford Economics“ ir FERI savo ruožtu praneša, kad per pirmąjį 2019 m. pusmetį augimas gerokai sulėtėjo inžinerijos ir metalo prekių sektoriuose; tai siejama su mažesne paklausa dėl sulėtėjusios pasaulinės prekybos ir kapitalo išlaidų Europoje. Galiausiai, nors padėtis šalyse labai skiriasi, statybos sektoriaus veiklos rezultatai yra geresni nei kituose Europos pramonės sektoriuose, kuriuose naudojamas plienas, ir toliau auga, bet tas augimas yra vidutinis ir jo spartą Europoje riboja keli varžantys veiksniai, kaip antai kvalifikuotų darbuotojų trūkumas ir laipsniškas skolinimo sugriežtinimas dėl didėjančių palūkanų normų.

                     (156)

                     Taigi Komisija nusprendė, kad Sąjunga būtų suinteresuota sulėtinti liberalizavimo spartą iki 3 proc. + 3 proc. antraisiais ir trečiaisiais priemonių taikymo metais. Tuo tikslu 2019 m. spalio 1 d. (t. y. antrųjų priemonių taikymo metų antrojo ketvirčio pradžioje) likusios antrųjų priemonių taikymo metų kvotos bus koreguojamos ir mažinamos, kad bendras padidėjimas per metus būtų 3 proc. Be to, 2020 m. liepos 1 d., t. y. antrųjų priemonių taikymo metų pabaigoje, visos neapmuitinamos kvotos turėtų būti vėl padidintos dar 3 proc.

            Kitos pastabos

                     (157)

                     Be pastabų dėl liberalizavimo lygio, Komisija taip pat gavo pastabų dėl kitų šiame skirsnyje nagrinėjamų klausimų. Jos vertinamos taip.

                     (158)

                     Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad jų individualiai vykdomas eksportas į Sąjungą negali padaryti žalos Sąjungos gamintojams arba negali sukelti tokios žalos grėsmės. Be to, jos teigė, kad viena šalis pati negali sukelti prekybos srautų nukreipimo pavojaus.

                     (159)

                     Šiuo klausimu Komisija primena, kad remiantis Sąjungos ir PPO taisyklėmis galiojančios priemonės yra erga omnes, tad taikomos visų kilmės šalių vykdomam importui, išskyrus labai nedidelį tinkamai pagrįstų leidimų netaikyti priemonių skaičių. Taigi analizės, ar stebimas absoliutus importuojamo kiekio padidėjimas, didelės žalos grėsmė arba prekybos srautų nukreipimo pavojus, negalima atlikti individualiai dėl kiekvienos eksportuojančios šalies; ji atliekama remiantis visu importu. Todėl prašymas laikomas nepagrįstu.

                     (160)

                     Siekdamos įrodyti, kad prekybos srautų nukreipimo pavojus yra sumažėjęs, kai kurios suinteresuotosios šalys atkreipė dėmesį į pastarojo meto pokyčius, susijusius su plienui taikomomis priemonėmis kitose jurisdikcijose. Šiuo atveju jos minėjo, kad JAV 232 skirsnio priemonės nėra taikomos Meksikai ir Kanadai, tai, kad Turkijos plieno pramonės tyrimas dėl apsaugos priemonių buvo nutrauktas nusprendus netaikyti priemonių ir tai, kad Kanada nusprendė taikyti apsaugos priemones mažesniu mastu nei buvo numatyta iš pradžių.

                     (161)

                     Komisija nemano, kad dėl pastarojo meto pokyčių su JAV 232 skirsnio priemonėmis susijęs prekybos srautų nukreipimo pavojus yra sumažėjęs arba netgi išnyko. Viena vertus, Kanada ir Meksika nėra pagrindinės ankstesnės plieno tiekėjos į Sąjungą. Tai patvirtina ir faktas, kad nė vienai iš tų dviejų šalių nėra nustatyta konkrečiai joms skirta tarifinė kvota. Kita vertus, tokie su JAV priemonėmis susiję pokyčiai galėtų turėti priešingą poveikį. Iš tikrųjų, jeigu du iš didžiausių plieno tiekėjų į JAV gali vėl vykdyti neapmuitinamą eksportą į JAV rinką, dėl to dar labiau sumažėtų galimybės kitoms konkuruojančioms eksportuojančioms šalims tiekti savo produkciją į JAV rinką. Taigi galima teigti, jog prekybos srautų nukreipimo į Sąjungą pavojus galėtų būti net didesnis. Dėl Turkijos ir Kanados plieno apsaugos priemonių tyrimų Komisija pažymi, kad tai neturėjo jokio reikšmingo poveikio išvadoms dėl prekybos srautų nukreipimo pavojaus Sąjungoje. Iš tikrųjų, kalbant apie Turkiją, šiai šaliai netaikant priemonių padėtis nesikeičia.

                     (162)

                     Tam tikros suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija turėtų įtraukti tam tikrų kategorijų ir (arba) pakategorių produktus į priemonių taikymo sritį arba jų neįtraukti.

                     (163)

                     Komisija pažymi, kad galiojančių apsaugos priemonių taikymo produktams sritis yra apibrėžta Reglamente (ES) 2019/159 ir jos keitimas į šią peržiūrą neįtrauktas.

                     (164)

                     Kai kurios šalys taip pat teigė, kad galiojančios priemonės neatitinka PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių standartų ir dėl to jas reikėtų panaikinti.

                     (165)

                     Komisija pabrėžia, kad reglamentai, kuriais nustatomos laikinosios ir galutinės apsaugos priemonės, yra tinkamai pagrįsti nustatant aiškų teisinį pagrindą. Komisija daro nuorodą į tuose teisės aktuose pateiktus paaiškinimus.

                     (166)

                     Galiausiai kelios suinteresuotosios šalys Komisijos paprašė sukurti mechanizmą, kuriuo būtų atsižvelgta į Jungtinės Karalystės išstojimą iš Sąjungos („Brexit'ą“).

                     (167)

                     Komisija pažymi, kad vykstant šiai peržiūrai ir priimant sprendimus dėl pakeitimų sąlygos, kuriomis Jungtinė Karalystė išstos iš Sąjungos, vis dar nežinomos. Taigi šiame etape negalima atlikti jokių pakeitimų, susijusių su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Sąjungos. Komisija skubiai iš naujo įvertins padėtį, kai bus kokių nors su „Brexit'u“ susijusių pasikeitimų.

                     (168)

                     Galiausiai Komisija pažymėjo, kad ši peržiūra, kuria siekiama iš dalies pakeisti galiojančias apsaugos priemones, taip pat atitinka įsipareigojimus pagal su tam tikromis trečiosiomis šalimis pasirašytus dvišalius susitarimus,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis
            Reglamentas (ES) 2019/159 iš dalies keičiamas taip:

                        1)

                        1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

                                    a)

                                    2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

                                       „2.   Kalbant apie kiekvieną nagrinėjamąją produktų kategoriją, išskyrus 1 produktų kategoriją ir 25 produktų kategoriją, kiekvienos tarifinės kvotos dalis paskirstoma IV priede nurodytoms šalims. Siekiant pasinaudoti atitinkama tarifine kvota, prie 4B kategorijos priskiriamiems plieno produktams taikoma Reglamento (ES) Nr. 952/2013 254 straipsnyje nurodyta galutinio vartojimo procedūra, siekiant pabrėžti, kad jie naudojami automobilių dalims gaminti.

                                       3.   Likusi kiekvienos tarifinės kvotos dalis, taip pat 1 produktų kategorijos tarifinė kvota, remiantis tarifine kvota, nustatyta lygiomis dalimis kiekvienam kvotos taikymo laikotarpio ketvirčiui, skiriama eiliškumo principu. 1 kategorijos produktų atveju nė viena šalis negali panaudoti daugiau nei 30 proc. kiekvienam ketvirčiui skirtos tarifinės kvotos.“

                                    b)

                                    5 dalis pakeičiama taip:

                                       „5.   Kai pagal 2 dalį atitinkama kvota išnaudojama paskyrus ją vienai konkrečiai šaliai, importas iš tos šalies gali būti vykdomas pagal likutinę tai pačiai produktų kategorijai skirtos tarifinės kvotos dalį. Ši nuostata taikoma tik kiekvienų galutinės tarifinės kvotos taikymo metų paskutinį ketvirtį. 13 ir 16 kategorijų produktų atveju nė viena eksportuojanti šalis pati negali panaudoti daugiau nei 30 proc. kiekvienų priemonių taikymo metų paskutinio ketvirčio likutinės tarifinės kvotos.“

                        2)

                        Priedai iš dalies keičiami taip:

                                    a)

                                    III.2 priedas pakeičiamas šio reglamento I priedu.

                                    b)

                                    IV priedas pakeičiamas šio reglamento II priedu.

            2 straipsnis

               1.   Nepanaudotas tarifinių kvotų, skirtų besivystančioms šalims, kurioms įsigaliojus Reglamentui (ES) 2019/159 nebus taikomos tuo reglamentu nustatytos apsaugos priemonės, kiekis įtraukiamas į atitinkamų kategorijų produktų likutines tarifines kvotas.

               2.   Nepanaudotas konkrečiai šaliai skirtų 25 kategorijos produktų tarifinių kvotų kiekis įsigaliojus šiam reglamentui įtraukiamas į likutinę tarifinę kvotą.

               3.   Atitinkamų konkrečiai šaliai skirtų tarifinių kvotų, nurodytų 1 ir 2 dalyse, naudojimas sustabdomas 2019 m. lapkričio 4 d.

            3 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja 2019 m. spalio 1 d.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2019 m. rugsėjo 26 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 83, 2015 3 27, p. 16.

            (2)  OL L 123, 2015 5 19, p. 33.

            (3)  2019 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos galutinės apsaugos priemonės (OL L 31, 2019 2 1, p. 27).

            (4)  Pranešimas apie apsaugos priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems plieno produktams, peržiūros inicijavimą (C/2019/3623) (OL C 169, 2019 5 17, p. 9) (toliau – pranešimas apie peržiūros inicijavimą).

            (5)  Brazilija, Kinija, Iranas, Rusija ir Ukraina.

            (6)  2017 m. balandžio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/649, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 92, 2017 4 6, p. 68); 2017 m. birželio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/969, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai ir kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/649, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 146, 2017 6 9, p. 17); 2017 m. spalio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1795, kuriuo tam tikriems importuojamiems Brazilijos, Irano, Rusijos ir Ukrainos kilmės plokštiems karštojo valcavimo produktams iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas tyrimas dėl tam tikrų importuojamų Serbijos kilmės plokščių karštojo valcavimo produktų iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno (OL L 258, 2017 10 6, p. 24).

            (7)  2018 m. Rusijos importo dalis pasiekė 20 proc.

            (8)  Bendra Ukrainos ir Brazilijos tarifinių kvotų dalis per 2019 m. vasario–birželio mėn. laikotarpį sudarė daugiau nei 5 proc. Be to, kartu su Rusija, šių trijų šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, tarifinių kvotų dalis per 2019 m. vasario–birželio mėn. laikotarpį sudarė daugiau nei 21 proc., o 2018 m – 25 proc. viso importuojamo kiekio.

            (9)  Komisija pažymėjo, kad apskaičiuodama visų kategorijų, išskyrus 1 kategoriją, produktų tarifines kvotas ji buvo pasirinkusi 2015–2017 m. laikotarpį, bet tuo atveju nusprendė, kad norint išnagrinėti ankstesnio importo lygį per laikotarpį, kuris buvo prieš importo antplūdį, susijusį su importu dempingo kaina iš kelių kilmės šalių, reikėtų taip pat atsižvelgti į ankstesnius metus (2013–2014 m.). Komisija taip pat nusprendė, kad į 2018 m. importo lygius nebus atsižvelgiama, nes: i) jiems padarė poveikį 2018 m. kovo mėn. įsigaliojusios apsaugos priemonės ir 2018 m. liepos mėn. nustatytos laikinosios apsaugos priemonės ir ii) į juos įtraukiami atitinkami importo kiekiai, susiję su prekybos srautų nukreipimu, kaip nustatyta galutiniame reglamente.

            (10)  Komisija priminė, kad toks pasiūlos trūkumo pavojus nustatant galutines priemones buvo įvardytas kaip pagrindinė problema dėl šiai kategorijai būdingų ypatingų aplinkybių.

            (11)  Žr. Reglamento (ES) 2019/159 23–26 konstatuojamąsias dalis.

            (12)  OL L 269, 2013 10 10, p. 1–101.

            (13)  2019 m. birželio 17 d. tarifinės kvotos panaudojimo duomenimis.

            (14)  Žr. 2.E skirsnį.

            (15)  Rusijos neišnaudota kvota sudaro apie 94 proc. bendrosios neišnaudotos šiai kategorijai skirtos tarifinės kvotos.

            (16)  OL L 83, 2015 3 27, p. 16.

            (17)  Žr. 2.E skirsnį.

            (18)  Dėl dviejų išimčių, kai buvo nustatytas išstūmimas, žr. 2.B skirsnį.

            (19)  4 kategorijos produktų atveju atitinkamos likutinės tarifinės kvotos išnaudojimas per ketvirtąjį ketvirtį įvertintas atskirai 2.A skirsnyje.

            (20)  Tos šalys išnaudojo 2019 m. vasario 2 d.–kovo 31 d. laikotarpiui skirtą bendrąją tarifinę kvotą.

            (21)  Komisija pažymi, kad abiejų kategorijų atveju kiekvienai iš ne daugiau nei keturių eksportuojančių šalių teko bent virš 1 proc. importo naudojantis likutine tarifine kvota per bet kurį iš dviejų atitinkamų ketvirčių (2019 m. vasario ir kovo mėn. ir balandžio ir birželio mėn.).

            (22)  Kaip paaiškinta 2.B skirsnyje, 13 ir 16 kategorijų produktams 30 proc. viršutinė riba taikoma tik per ketvirtąjį atitinkamo laikotarpio ketvirtį (balandžio 1 d.–birželio 30 d.).

            (23)  Šis metodas netaikomas 1 ir 25 kategorijų produktams, nes jiems taikoma tik likutinė tarifinė kvota.

            (24)  Žr. Reglamento (ES) 2019/159 188 konstatuojamąją dalį.

            (25)  Galutinio reglamento 5.1–5.5 skirsniai.

            (26)  Galutinio reglamento 5.6 skirsnis.

            (27)  Pagrindinės eksportuojančios šalys, dėl kurių 2018 m. labai padidėjo importas, buvo Turkija, Rusija ir Taivanas; jos viršijo atitinkamus 2017 m. lygius atitinkamai 2,7, 0,9 ir 0,5 mln. tonų.

            (28)  Galutinio reglamento 179 konstatuojamoji dalis.

            (29)  2018 m. liepos 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1013, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos laikinosios apsaugos priemonės

            I PRIEDAS

                     „III.2 PRIEDAS

                        III.2. Besivystančių šalių, kurioms taikomos galutinės priemonės, kilmės produktų kategorijų sąrašas

                                 Šalis / produktų grupė

                                 1

                                 2

                                 3

                                 4

                                 5

                                 6

                                 7

                                 8

                                 9

                                 10

                                 12

                                 13

                                 14

                                 15

                                 16

                                 17

                                 18

                                 19

                                 20

                                 21

                                 22

                                 24

                                 25

                                 26

                                 27

                                 28

                                 Brazilija

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 Kinija

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 Egiptas

                                 x

                                 x

                                 Indija

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 Indonezija

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 Malaizija

                                 x

                                 x

                                 Meksika

                                 x

                                 Moldova

                                 x

                                 x

                                 x

                                 Šiaurės Makedonija

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 Tailandas

                                 x

                                 x

                                 Turkija

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 Ukraina

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 Jungtiniai Arabų Emyratai

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 Vietnamas

                                 x

                                 x

                                 x

                                 x

                                 Visos kitos besivystančios šalys

                                 x

               .“

            II PRIEDAS

                     „IV PRIEDAS

                        IV.1. Tarifinių kvotų dydžiai

                                 Produkto numeris

                                 Produkto kategorija

                                 KN kodai

                                 Paskirstymas pagal šalis (jei taikoma)

                                 Nuo 2019 02 02 iki 2019 06 30

                                 Nuo 2019 07 01 iki 2020 06 30

                                 Nuo 2020 07 01 iki 2021 06 30

                                 Papildomo muito norma

                                 Eilės numeriai

                                 Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis)

                                 Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis)

                                 Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis)

                                 1

                                 Lakštai ir juostelės iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno, karštai valcuoti

                                 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

                                 Visos trečiosios šalys

                                 3 359 532,08

                                 8 476 618,01

                                 8 730 916,55

                                 25 %

                                     (1)

                                 2

                                 Lakštai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno, šaltai valcuoti

                                 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

                                 Indija

                                 234 714,39

                                 592 220,64

                                 609 987,26

                                 25 %

                                 09.8801

                                 Korėjos Respublika

                                 144 402,99

                                 364 351,04

                                 375 281,57

                                 25 %

                                 09.8802

                                 Ukraina

                                 102 325,83

                                 258 183,86

                                 265 929,38

                                 25 %

                                 09.8803

                                 Brazilija

                                 65 398,61

                                 165 010,80

                                 169 961,12

                                 25 %

                                 09.8804

                                 Serbija

                                 56 480,21

                                 142 508,28

                                 146 783,53

                                 25 %

                                 09.8805

                                 Kitos šalys

                                 430 048,96

                                 1 085 079,91

                                 1 117 632,31

                                 25 %

                                     (2)

                                 3.A

                                 Lakštai iš elektrotechninio plieno (išskyrus orientuoto grūdėtumo lakštus iš elektrotechninio plieno)

                                 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10

                                 Korėjos Respublika

                                 1 923,96

                                 4 854,46

                                 5 000,09

                                 25 %

                                 09.8806

                                 Kinija

                                 822,98

                                 2 076,52

                                 2 138,81

                                 25 %

                                 09.8807

                                 Rusija

                                 519,69

                                 1 311,25

                                 1 350,58

                                 25 %

                                 09.8808

                                 Irano Islamo Respublika

                                 227,52

                                 574,06

                                 591,28

                                 25 %

                                 09.8809

                                 Kitos šalys

                                 306,34

                                 772,95

                                 796,14

                                 25 %

                                     (3)

                                 3.B

                                 7225 19 90 , 7226 19 80

                                 Rusija

                                 51 426,29

                                 129 756,46

                                 133 649,15

                                 25 %

                                 09.8811

                                 Korėjos Respublika

                                 31 380,40

                                 79 177,59

                                 81 552,92

                                 25 %

                                 09.8812

                                 Kinija

                                 24 187,01

                                 61 027,57

                                 62 858,39

                                 25 %

                                 09.8813

                                 Taivanas

                                 18 144,97

                                 45 782,56

                                 47 156,04

                                 25 %

                                 09.8814

                                 Kitos šalys

                                 8 395,39

                                 21 182,87

                                 21 818,36

                                 25 %

                                     (4)

                                 4.A

                                 Lakštai, padengti arba apvilkti metalu

                                 KN kodai: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

                                 Korėjos Respublika

                                 69 571,10

                                 252 796,63

                                 260 380,53

                                 25 %

                                 09.8816

                                 Indija

                                 83 060,42

                                 508 805,84

                                 524 070,02

                                 25 %

                                 09.8817

                                 Kitos šalys

                                 761 518,93

                                 1 921 429,81

                                 1 979 072,71

                                 25 %

                                     (5)

                                 4.B

                                 KN kodai: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10
                                 TARIC kodai: 7210410080 , 7210490080 , 7210610080 , 7210690080 , 7212300080 , 7212506180 , 7212506980 , 7225920080 , 7225990025 , 7225990095 , 7226993090 , 7226997019 , 7226997096
                                 Tik automobilių pramonei

                                 Kinija

                                 204 951,07

                                 517 123,19

                                 532 636,89

                                 25 %

                                 09.8821

                                 Korėjos Respublika

                                 249 533,26

                                 552 352,93

                                 568 923,52

                                 25 %

                                 09.8822

                                 Indija

                                 118 594,25

                                 Netaikoma

                                 Netaikoma

                                 25 %

                                 09.8823

                                 Taivanas

                                 49 248,78

                                 124 262,26

                                 127 990,13

                                 25 %

                                 09.8824

                                 Kitos šalys

                                 125 598,05

                                 316 903,26

                                 326 410,36

                                 25 %

                                     (6)

                                 5

                                 Lakštai, padengti organinėmis medžiagomis

                                 7210 70 80 , 7212 40 80

                                 Indija

                                 108 042,36

                                 272 607,54

                                 280 785,77

                                 25 %

                                 09.8826

                                 Korėjos Respublika

                                 103 354,11

                                 260 778,38

                                 268 601,73

                                 25 %

                                 09.8827

                                 Taivanas

                                 31 975,79

                                 80 679,86

                                 83 100,26

                                 25 %

                                 09.8828

                                 Turkija

                                 21 834,45

                                 55 091,68

                                 56 744,43

                                 25 %

                                 09.8829

                                 Šiaurės Makedonija

                                 16 331,15

                                 41 206,02

                                 42 442,20

                                 25 %

                                 09.8830

                                 Kitos šalys

                                 43 114,71

                                 108 785,06

                                 112 048,61

                                 25 %

                                     (7)

                                 6

                                 Plokšti valcavimo produktai

                                 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

                                 Kinija

                                 158 139,17

                                 399 009,55

                                 410 979,83

                                 25 %

                                 09.8831

                                 Serbija

                                 30 545,88

                                 77 071,98

                                 79 384,14

                                 25 %

                                 09.8832

                                 Korėjos Respublika

                                 23 885,70

                                 60 267,31

                                 62 075,33

                                 25 %

                                 09.8833

                                 Taivanas

                                 21 167,00

                                 53 407,61

                                 55 009,83

                                 25 %

                                 09.8834

                                 Brazilija

                                 19 730,03

                                 49 781,91

                                 51 275,37

                                 25 %

                                 09.8835

                                 Kitos šalys

                                 33 167,30

                                 83 686,22

                                 86 196,80

                                 25 %

                                     (8)

                                 7

                                 Kvadrato formos lakštai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno

                                 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

                                 Ukraina

                                 339 678,24

                                 857 060,63

                                 882 772,45

                                 25 %

                                 09.8836

                                 Korėjos Respublika

                                 140 011,38

                                 353 270,32

                                 363 868,43

                                 25 %

                                 09.8837

                                 Rusija

                                 115 485,12

                                 291 386,78

                                 300 128,38

                                 25 %

                                 09.8838

                                 Indija

                                 74 811,09

                                 188 759,93

                                 194 422,72

                                 25 %

                                 09.8839

                                 Kitos šalys

                                 466 980,80

                                 1 178 264,65

                                 1 213 612,59

                                 25 %

                                     (9)

                                 8

                                 Lakštai ir juostelės iš nerūdijančiojo plieno, karštai valcuoti

                                 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

                                 Kinija

                                 87 328,82

                                 220 344,09

                                 226 954,41

                                 25 %

                                 09.8841

                                 Korėjos Respublika

                                 18 082,33

                                 45 624,52

                                 46 993,26

                                 25 %

                                 09.8842

                                 Taivanas

                                 12 831,07

                                 32 374,77

                                 33 346,02

                                 25 %

                                 09.8843

                                 Jungtinės Amerikos Valstijos

                                 11 810,30

                                 29 799,22

                                 30 693,19

                                 25 %

                                 09.8844

                                 Kitos šalys

                                 10 196,61

                                 25 727,62

                                 26 499,45

                                 25 %

                                     (10)

                                 9

                                 Lakštai ir juostelės iš nerūdijančiojo plieno, šaltai valcuoti

                                 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

                                 Korėjos Respublika

                                 70 813,18

                                 178 672,60

                                 184 032,77

                                 25 %

                                 09.8846

                                 Taivanas

                                 65 579,14

                                 165 466,29

                                 170 430,28

                                 25 %

                                 09.8847

                                 Indija

                                 42 720,54

                                 107 790,51

                                 111 024,22

                                 25 %

                                 09.8848

                                 Jungtinės Amerikos Valstijos

                                 35 609,52

                                 89 848,32

                                 92 543,77

                                 25 %

                                 09.8849

                                 Turkija

                                 29 310,69

                                 73 955,39

                                 76 174,05

                                 25 %

                                 09.8850

                                 Malaizija

                                 19 799,24

                                 49 956,54

                                 51 455,24

                                 25 %

                                 09.8851

                                 Vietnamas

                                 16 832,28

                                 42 470,43

                                 43 744,55

                                 25 %

                                 09.8852

                                 Kitos šalys

                                 50 746,86

                                 128 042,17

                                 131 883,44

                                 25 %

                                     (11)

                                 10

                                 Kvadrato formos lakštai iš nerūdijančiojo plieno, karštai valcuoti

                                 7219 21 10 , 7219 21 90

                                 Kinija

                                 6 765,50

                                 17 070,40

                                 17 582,51

                                 25 %

                                 09.8856

                                 Indija

                                 2 860,33

                                 7 217,07

                                 7 433,58

                                 25 %

                                 09.8857

                                 Taivanas

                                 1 119,34

                                 2 824,27

                                 2 908,99

                                 25 %

                                 09.8858

                                 Kitos šalys

                                 1 440,07

                                 3 633,52

                                 3 742,52

                                 25 %

                                     (12)

                                 12

                                 Juostos ir lengvi profiliuočiai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno

                                 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

                                 Kinija

                                 166 217,87

                                 419 393,33

                                 431 975,13

                                 25 %

                                 09.8861

                                 Turkija

                                 114 807,87

                                 289 677,97

                                 298 368,31

                                 25 %

                                 09.8862

                                 Rusija

                                 94 792,44

                                 239 175,96

                                 246 351,24

                                 25 %

                                 09.8863

                                 Šveicarija

                                 73 380,52

                                 185 150,38

                                 190 704,90

                                 25 %

                                 09.8864

                                 Baltarusija

                                 57 907,73

                                 146 110,15

                                 150 493,45

                                 25 %

                                 09.8865

                                 Kitos šalys

                                 76 245,19

                                 192 378,37

                                 198 149,72

                                 25 %

                                     (13)

                                 13

                                 Strypai

                                 7214 20 00 , 7214 99 10

                                 Turkija

                                 117 231,80

                                 295 793,93

                                 304 667,74

                                 25 %

                                 09.8866

                                 Rusija

                                 94 084,20

                                 237 388,96

                                 244 510,63

                                 25 %

                                 09.8867

                                 Ukraina

                                 62 534,65

                                 157 784,58

                                 162 518,11

                                 25 %

                                 09.8868

                                 Bosnija ir Hercegovina

                                 39 356,10

                                 99 301,53

                                 102 280,57

                                 25 %

                                 09.8869

                                 Moldova

                                 28 284,59

                                 71 366,38

                                 73 507,37

                                 25 %

                                 09.8870

                                 Kitos šalys

                                 217 775,50

                                 549 481,20

                                 565 965,64

                                     (14)

                                 14

                                 Virbai ir lengvi profiliuočiai iš nerūdijančiojo plieno

                                 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

                                 Indija

                                 44 433,00

                                 112 111,32

                                 115 474,66

                                 25 %

                                 09.8871

                                 Šveicarija

                                 6 502,75

                                 16 407,44

                                 16 899,66

                                 25 %

                                 09.8872

                                 Ukraina

                                 5 733,50

                                 14 466,50

                                 14 900,50

                                 25 %

                                 09.8873

                                 Kitos šalys

                                 8 533,24

                                 21 530,68

                                 22 176,60

                                 25 %

                                     (15)

                                 15

                                 Vielos gamybai skirti strypai iš nerūdijančiojo plieno

                                 7221 00 10 , 7221 00 90

                                 Indija

                                 10 135,23

                                 25 572,75

                                 26 339,94

                                 25 %

                                 09.8876

                                 Taivanas

                                 6 619,68

                                 16 702,47

                                 17 203,54

                                 25 %

                                 09.8877

                                 Korėjos Respublika

                                 3 300,07

                                 8 326,58

                                 8 576,37

                                 25 %

                                 09.8878

                                 Kinija

                                 2 216,86

                                 5 593,48

                                 5 761,29

                                 25 %

                                 09.8879

                                 Japonija

                                 2 190,40

                                 5 526,72

                                 5 692,52

                                 25 %

                                 09.8880

                                 Kitos šalys

                                 1 144,43

                                 2 887,57

                                 2 974,20

                                 25 %

                                     (16)

                                 16

                                 Vielos gamybai skirti strypai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno

                                 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

                                 Ukraina

                                 149 009,10

                                 375 972,95

                                 387 252,14

                                 25 %

                                 09.8881

                                 Šveicarija

                                 141 995,22

                                 358 275,86

                                 369 024,13

                                 25 %

                                 09.8882

                                 Rusija

                                 122 883,63

                                 310 054,37

                                 319 356,00

                                 25 %

                                 09.8883

                                 Turkija

                                 121 331,08

                                 306 137,03

                                 315 321,14

                                 25 %

                                 09.8884

                                 Baltarusija

                                 97 436,46

                                 245 847,23

                                 253 222,65

                                 25 %

                                 09.8885

                                 Moldova

                                 73 031,65

                                 184 270,12

                                 189 798,22

                                 25 %

                                 09.8886

                                 Kitos šalys

                                 122 013,20

                                 307 858,13

                                 317 093,88

                                 25 %

                                     (17)

                                 17

                                 Kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno

                                 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

                                 Ukraina

                                 42 915,19

                                 108 281,65

                                 111 530,10

                                 25 %

                                 09.8891

                                 Turkija

                                 38 465,03

                                 97 053,20

                                 99 964,79

                                 25 %

                                 09.8892

                                 Korėjos Respublika

                                 10 366,76

                                 26 156,94

                                 26 941,65

                                 25 %

                                 09.8893

                                 Rusija

                                 9 424,08

                                 23 778,40

                                 24 491,75

                                 25 %

                                 09.8894

                                 Brazilija

                                 8 577,95

                                 Netaikoma

                                 Netaikoma

                                 25 %

                                 09.8895

                                 Šveicarija

                                 6 648,01

                                 16 773,96

                                 17 277,18

                                 25 %

                                 09.8896

                                 Kitos šalys

                                 14 759,92

                                 58 885,04

                                 60 651,59

                                 25 %

                                     (18)

                                 18

                                 Lakštinės atraminės konstrukcijos

                                 7301 10 00

                                 Kinija

                                 12 198,24

                                 30 778,05

                                 31 701,39

                                 25 %

                                 09.8901

                                 Jungtiniai Arabų Emyratai

                                 6 650,41

                                 16 780,01

                                 17 283,41

                                 25 %

                                 09.8902

                                 Kitos šalys

                                 480,04

                                 1 211,21

                                 1 247,54

                                 25 %

                                     (19)

                                 19

                                 Geležinkelių sudedamosios dalys

                                 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00
                                 Kvotos galioja iki 2019 9 30

                                 Rusija

                                 2 147,19

                                 5 417,70

                                 5 580,23

                                 25 %

                                 09.8906

                                 Kinija

                                 2 145,07

                                 5 412,33

                                 5 574,70

                                 25 %

                                 09.8907

                                 Turkija

                                 1 744,68

                                 4 402,10

                                 4 534,17

                                 25 %

                                 09.8908

                                 Ukraina

                                 657,60

                                 1 659,24  (20)

                                 Netaikoma

                                 25 %

                                 09.8909

                                 Kitos šalys

                                 1 010,85

                                 2 550,54

                                 4 336,07

                                 25 %

                                     (21)

                                 20

                                 Dujų vamzdžiai

                                 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

                                 Turkija

                                 88 914,68

                                 224 345,46

                                 231 075,82

                                 25 %

                                 09.8911

                                 Indija

                                 32 317,40

                                 81 541,78

                                 83 988,04

                                 25 %

                                 09.8912

                                 Šiaurės Makedonija

                                 9 637,48

                                 24 316,84

                                 25 046,35

                                 25 %

                                 09.8913

                                 Kitos šalys

                                 22 028,87

                                 55 582,25

                                 57 249,72

                                 25 %

                                     (22)

                                 21

                                 Tuščiaviduriai profiliai

                                 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

                                 Turkija

                                 154 436,15

                                 389 666,25

                                 401 356,24

                                 25 %

                                 09.8916

                                 Rusija

                                 35 406,28

                                 89 335,51

                                 92 015,57

                                 25 %

                                 09.8917

                                 Šiaurės Makedonija

                                 34 028,95

                                 85 860,29

                                 88 436,09

                                 25 %

                                 09.8918

                                 Ukraina

                                 25 240,74

                                 63 686,29

                                 65 596,88

                                 25 %

                                 09.8919

                                 Šveicarija

                                 25 265,29

                                 56 276,65

                                 57 964,94

                                 25 %

                                 09.8920

                                 Baltarusija

                                 20 898,79

                                 52 730,88

                                 54 312,80

                                 25 %

                                 09.8921

                                 Kitos šalys

                                 25 265,29

                                 63 748,22

                                 65 660,67

                                 25 %

                                     (23)

                                 22

                                 Besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš nerūdijančiojo plieno

                                 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

                                 Indija

                                 8 315,90

                                 20 982,29

                                 21 611,76

                                 25 %

                                 09.8926

                                 Ukraina

                                 5 224,94

                                 13 183,34

                                 13 578,84

                                 25 %

                                 09.8927

                                 Korėjos Respublika

                                 1 649,31

                                 4 161,47

                                 4 286,31

                                 25 %

                                 09.8928

                                 Japonija

                                 1 590,45

                                 4 012,94

                                 4 133,33

                                 25 %

                                 09.8929

                                 Jungtinės Amerikos Valstijos

                                 1 393,26

                                 3 515,42

                                 3 620,88

                                 25 %

                                 09.8930

                                 Kinija

                                 1 299,98

                                 3 280,05  (24)

                                 Netaikoma

                                 25 %

                                 09.8931

                                 Kitos šalys

                                 2 838,17

                                 7 161,15

                                 10 754,44

                                 25 %

                                     (25)

                                 24

                                 Kiti besiūliai vamzdžiai

                                 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

                                 Kinija

                                 49 483,75

                                 124 855,14

                                 128 600,79

                                 25 %

                                 09.8936

                                 Ukraina

                                 36 779,89

                                 92 801,35

                                 95 585,39

                                 25 %

                                 09.8937

                                 Baltarusija

                                 19 655,31

                                 49 593,37

                                 51 081,17

                                 25 %

                                 09.8938

                                 Japonija

                                 13 766,04

                                 34 733,85

                                 35 775,87

                                 25 %

                                 09.8939

                                 Jungtinės Amerikos Valstijos

                                 12 109,53

                                 30 554,21

                                 31 470,84

                                 25 %

                                 09.8940

                                 Kitos šalys

                                 55 345,57

                                 139 645,41

                                 143 834,77

                                 25 %

                                     (26)

                                 25

                                 Dideli suvirinti vamzdžiai

                                 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

                                 Rusija

                                 140 602,32

                                 354 761,34

                                 Netaikoma

                                 25 %

                                 09.8941

                                 Turkija

                                 17 543,40

                                 44 264,71

                                 Netaikoma

                                 25 %

                                 09.8942

                                 Kinija

                                 14 213,63

                                 35 863,19

                                 Netaikoma

                                 25 %

                                 09.8943

                                 Kitos šalys

                                 34 011,86

                                 85 817,17  (27)

                                 536 327,60

                                 25 %

                                     (28)

                                 26

                                 Kiti suvirinti vamzdeliai

                                 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

                                 Šveicarija

                                 64 797,98

                                 163 495,29

                                 168 400,15

                                 25 %

                                 09.8946

                                 Turkija

                                 60 693,64

                                 153 139,43

                                 157 733,61

                                 25 %

                                 09.8947

                                 Jungtiniai Arabų Emyratai

                                 18 676,40

                                 47 123,44

                                 48 537,15

                                 25 %

                                 09.8948

                                 Kinija

                                 18 010,22

                                 45 442,58

                                 46 805,85

                                 25 %

                                 09.8949

                                 Taivanas

                                 14 374,20

                                 36 268,32

                                 37 356,37

                                 25 %

                                 09.8950

                                 Indija

                                 11 358,87

                                 28 660,18

                                 29 519,99

                                 25 %

                                 09.8951

                                 Kitos šalys

                                 36 898,57

                                 93 100,78

                                 95 893,81

                                 25 %

                                     (29)

                                 27

                                 Nelegiruotojo plieno ir kito legiruotojo plieno šaltojo formavimo strypai

                                 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

                                 Rusija

                                 117 519,41

                                 296 519,61

                                 305 415,20

                                 25 %

                                 09.8956

                                 Šveicarija

                                 27 173,22

                                 68 562,23

                                 70 619,10

                                 25 %

                                 09.8957

                                 Kinija

                                 20 273,26

                                 51 152,57

                                 52 687,15

                                 25 %

                                 09.8958

                                 Ukraina

                                 15 969,02

                                 40 292,29

                                 41 501,06

                                 25 %

                                 09.8959

                                 Kitos šalys

                                 17 540,47

                                 44 257,32

                                 45 585,04

                                 25 %

                                     (30)

                                 28

                                 Nelegiruotojo plieno viela

                                 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

                                 Baltarusija

                                 88 294,51

                                 222 780,67

                                 229 464,09

                                 25 %

                                 09.8961

                                 Kinija

                                 66 719,82

                                 168 344,42

                                 173 394,75

                                 25 %

                                 09.8962

                                 Rusija

                                 41 609,21

                                 104 986,47

                                 108 136,06

                                 25 %

                                 09.8963

                                 Turkija

                                 40 302,46

                                 101 689,34

                                 104 740,02

                                 25 %

                                 09.8964

                                 Ukraina

                                 26 755,09

                                 67 507,23

                                 69 532,45

                                 25 %

                                 09.8965

                                 Kitos šalys

                                 39 770,29

                                 100 346,58

                                 103 356,98

                                 25 %

                                     (31)

                        IV.2. Bendrųjų tarifinių kvotų dydžiai per trimestrą

                                 1 METAI

                                 2 METAI

                                 3 METAI

                                 Produkto numeris

                                 Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31

                                 Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30

                                 Nuo 2019 07 01 iki 2019 09 30

                                 Nuo 2019 10 01 iki 2019 12 31

                                 Nuo 2020 01 01 iki 2020 03 31

                                 Nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30

                                 Nuo 2020 07 01 iki 2020 09 30

                                 Nuo 2020 10 01 iki 2020 12 31

                                 Nuo 2021 01 01 iki 2021 03 31

                                 Nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30

                                 1

                                 Kitos šalys

                                 1 307 737,32

                                 2 051 794,76

                                 2 172 108,07

                                 2 116 842,75

                                 2 093 833,59

                                 2 093 833,59

                                 2 200 669,38

                                 2 200 669,38

                                 2 152 828,74

                                 2 176 749,06

                                 2

                                 Kitos šalys

                                 167 401,61

                                 262 647,35

                                 278 048,49

                                 270 974,05

                                 268 028,68

                                 268 028,68

                                 281 704,58

                                 281 704,58

                                 275 580,57

                                 278 642,58

                                 3A

                                 Kitos šalys

                                 119,25

                                 187,09

                                 198,07

                                 193,03

                                 190,93

                                 190,93

                                 200,67

                                 200,67

                                 196,31

                                 198,49

                                 3B

                                 Kitos šalys

                                 3 268,01

                                 5 127,39

                                 5 428,05

                                 5 289,94

                                 5 232,44

                                 5 232,44

                                 5 499,42

                                 5 499,42

                                 5 379,87

                                 5 439,65

                                 4A

                                 Kitos šalys

                                 296 430,19

                                 465 088,74

                                 492 360,66

                                 479 833,44

                                 474 617,86

                                 474 617,86

                                 498 834,77

                                 498 834,77

                                 487 990,53

                                 493 412,65

                                 4B

                                 Kitos šalys

                                 48 890,51

                                 76 707,53

                                 81 205,51

                                 79 139,39

                                 78 279,18

                                 78 279,18

                                 82 273,30

                                 82 273,30

                                 80 484,75

                                 81 379,02

                                 5

                                 Kitos šalys

                                 16 782,91

                                 26 331,80

                                 27 875,85

                                 27 166,60

                                 26 871,31

                                 26 871,31

                                 28 242,39

                                 28 242,39

                                 27 628,42

                                 27 935,41

                                 6

                                 Kitos šalys

                                 12 910,76

                                 20 256,54

                                 21 444,34

                                 20 898,73

                                 20 671,57

                                 20 671,57

                                 21 726,32

                                 21 726,32

                                 21 254,01

                                 21 490,16

                                 7

                                 Kitos šalys

                                 181 777,76

                                 285 203,04

                                 301 926,80

                                 294 244,83

                                 291 046,51

                                 291 046,51

                                 305 896,87

                                 305 896,87

                                 299 246,94

                                 302 571,91

                                 8

                                 Kitos šalys

                                 3 969,15

                                 6 227,46

                                 6 592,63

                                 6 424,89

                                 6 355,05

                                 6 355,05

                                 6 679,31

                                 6 679,31

                                 6 534,11

                                 6 606,71

                                 9

                                 Kitos šalys

                                 19 753,81

                                 30 993,05

                                 32 810,42

                                 31 975,62

                                 31 628,06

                                 31 628,06

                                 33 241,85

                                 33 241,85

                                 32 519,20

                                 32 880,53

                                 10

                                 Kitos šalys

                                 560,56

                                 879,51

                                 931,08

                                 907,39

                                 897,53

                                 897,53

                                 943,32

                                 943,32

                                 922,81

                                 933,07

                                 12

                                 Kitos šalys

                                 29 679,33

                                 46 565,85

                                 49 296,38

                                 48 042,13

                                 47 519,93

                                 47 519,93

                                 49 944,59

                                 49 944,59

                                 48 858,84

                                 49 401,71

                                 13

                                 Kitos šalys

                                 84 771,67

                                 133 003,83

                                 140 802,92

                                 137 220,44

                                 135 728,92

                                 135 728,92

                                 142 654,35

                                 142 654,35

                                 139 553,17

                                 141 103,76

                                 14

                                 Kitos šalys

                                 3 321,66

                                 5 211,58

                                 5 517,17

                                 5 376,80

                                 5 318,36

                                 5 318,36

                                 5 589,72

                                 5 589,72

                                 5 468,20

                                 5 528,96

                                 15

                                 Kitos šalys

                                 445,48

                                 698,95

                                 739,93

                                 721,11

                                 713,27

                                 713,27

                                 749,66

                                 749,66

                                 733,36

                                 741,51

                                 16

                                 Kitos šalys

                                 47 495,07

                                 74 518,13

                                 78 887,73

                                 76 880,57

                                 76 044,91

                                 76 044,91

                                 79 925,03

                                 79 925,03

                                 78 187,53

                                 79 056,28

                                 17

                                 Kitos šalys

                                 5 745,47

                                 9 014,45

                                 9 543,04

                                 16 567,39

                                 16 387,31

                                 16 387,31

                                 15 287,52

                                 15 287,52

                                 14 955,19

                                 15 121,36

                                 18

                                 Kitos šalys

                                 186,86

                                 293,18

                                 310,37

                                 302,47

                                 299,18

                                 299,18

                                 314,45

                                 314,45

                                 307,61

                                 311,03

                                 19

                                 Kitos šalys

                                 393,49

                                 617,37

                                 653,57

                                 636,94 (32)

                                 630,02

                                 630,02

                                 1 092,93

                                 1 092,93

                                 1 069,17

                                 1 081,05

                                 20

                                 Kitos šalys

                                 8 575,00

                                 13 453,88

                                 14 242,79

                                 13 880,40

                                 13 729,53

                                 13 729,53

                                 14 430,07

                                 14 430,07

                                 14 116,37

                                 14 273,22

                                 21

                                 Kitos šalys

                                 9 834,81

                                 15 430,48

                                 16 335,29

                                 15 919,67

                                 15 746,63

                                 15 746,63

                                 16 550,09

                                 16 550,09

                                 16 190,30

                                 16 370,19

                                 22

                                 Kitos šalys

                                 1 104,79

                                 1 733,38

                                 1 835,02

                                 1 788,34  (33)

                                 1 768,90

                                 1 768,90

                                 2 710,71

                                 2 710,71

                                 2 651,78

                                 2 681,24

                                 24

                                 Kitos šalys

                                 21 543,91

                                 33 801,65

                                 35 783,72

                                 34 873,27

                                 34 494,21

                                 34 494,21

                                 36 254,24

                                 36 254,24

                                 35 466,11

                                 35 860,18

                                 25

                                 Kitos šalys

                                 13 239,52

                                 20 772,34

                                 21 990,39

                                 21 430,89  (34)

                                 21 197,95

                                 21 197,95

                                 135 183,94

                                 135 183,94

                                 132 245,16

                                 133 714,55

                                 26

                                 Kitos šalys

                                 14 363,20

                                 22 535,37

                                 23 856,80

                                 23 249,80

                                 22 997,09

                                 22 997,09

                                 24 170,49

                                 24 170,49

                                 23 645,05

                                 23 907,77

                                 27

                                 Kitos šalys

                                 6 827,84

                                 10 712,64

                                 11 340,81

                                 11 052,26

                                 10 932,13

                                 10 932,13

                                 11 489,93

                                 11 489,93

                                 11 240,15

                                 11 365,04

                                 28

                                 Kitos šalys

                                 15 481,05

                                 24 289,24

                                 25 713,51

                                 25 059,28

                                 24 786,90

                                 24 786,90

                                 26 051,62

                                 26 051,62

                                 25 485,28

                                 25 768,45

               “

               (1)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31 ir nuo 2019 07 01 iki 2019 09 30: 09.8601.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30: 09.8602.
            Nuo 2019 10 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: Turkijai: 09.8531, Rusijai: 09.8532, Indijai: 09.8533, Serbijai: 09.8534, Korėjai: 09.8535, Taivanui: 09.8536 ir kitoms trečiosioms šalims: 09.8601.
            Nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: Turkijai: 09.8561, Rusijai: 09.8562, Indijai: 09.8563, Serbijai: 09.8564, Korėjai: 09.8565, Taivanui: 09.8566 ir kitoms trečiosioms šalims: 09.8602

               (2)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8603.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8604

               (3)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8605.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8606

               (4)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8607.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8608

               (5)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8609.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8610

               (6)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8611.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8612

               (7)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8613.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8614

               (8)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8615.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8616

               (9)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8617.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8618

               (10)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8619.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8620

               (11)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8621.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8622

               (12)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8623.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8624

               (13)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8625.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8626

               (14)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8627.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30: 09.8628.
            Nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: Turkijai*: 09.8541, Rusijai*: 09.8542, Ukrainai*: 09.8543, Bosnijai ir Hercegovinai*: 09.8544, Moldovai*: 09.8545, Baltarusijai: 09.8546 ir kitoms trečiosioms šalims: 09.8628.

                        *

                        Išnaudojus skirtas kvotas pagal 1 straipsnio 5 dalį.

               (15)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8629.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8630

               (16)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8631.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8632

               (17)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8633.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30: 09.8634.
            Nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: Ukrainai*: 09.8551, Šveicarijai*: 09.8552, Rusijai*: 09.8553, Turkijai*: 09.8554, Baltarusijai*: 09.8555, Moldovai*: 09.8556, Bosnijai ir Hercegovinai: 09.8557 ir kitoms trečiosioms šalims: 09.8634.

                        *

                        Išnaudojus skirtas kvotas pagal 1 straipsnio 5 dalį.

               (18)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8635.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8636

               (19)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8637.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8638

               (20)  Nuo 2019 m. spalio 1 d. Ukrainos kvota bus perkelta į kitų šalių kvotą, o nepanaudotas kiekis bus perkeltas pagal šio reglamento 2 straipsnį.

               (21)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8639.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8640

               (22)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8641.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8642

               (23)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8643.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8644

               (24)  Nuo 2019 m. spalio 1 d. Kinijos kvota bus perkelta į kitų šalių kvotą, o nepanaudotas kiekis bus perkeltas pagal šio reglamento 2 straipsnį.

               (25)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8645.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8646

               (26)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8647.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8648

               (27)  Nuo 2019 m. spalio 1 d. Rusijos, Turkijos ir Kinijos kvotos bus perkeltos į kitų šalių kvotą, o nepanaudotas kiekis bus perkeltas pagal šio reglamento 2 straipsnį.

               (28)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8649.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8650

               (29)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8651.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8652

               (30)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8653.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8654

               (31)  Nuo 2019 02 02 iki 2019 03 31, nuo 2019 07 01 iki 2020 03 31 ir nuo 2020 07 01 iki 2021 03 31: 09.8655.
            Nuo 2019 04 01 iki 2019 06 30, nuo 2020 04 01 iki 2020 06 30 ir nuo 2021 04 01 iki 2021 06 30: 09.8656

               (32)  Ši suma bus pakeista perkėlus nepanaudotą konkrečiai šaliai skirtos kvotos kiekį pagal eilės numerį 09.8909, kaip numatyta šio reglamento 2 straipsnyje.

               (33)  Ši suma bus pakeista perkėlus nepanaudotą konkrečiai šaliai skirtos kvotos kiekį pagal eilės numerį 09.8931, kaip numatyta šio reglamento 2 straipsnyje.

               (34)  Ši suma bus pakeista perkėlus nepanaudotą konkrečiai šaliai skirtos kvotos kiekį pagal eilės numerius 09.8941, 09.8942 ir 09.8943, kaip numatyta šio reglamento 2 straipsnyje.