title: 2014 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 904/2014, kuriuo importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

text:
21.8.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 246/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 904/2014
   2014 m. rugpjūčio 20 d.
   kuriuo importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui nustatomas laikinasis antidempingo muitas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 7 straipsnį,
   pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Inicijavimas

               (1)

               2013 m. lapkričio 29 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) inicijavo antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo Indonezijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės mononatrio glutamato. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

               (2)

               Tą pačią dieną Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo, susijusio su importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės mononatrio glutamatui taikomomis galutinėmis antidempingo priemonėmis, inicijavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį.

               (3)

               Komisija tyrimą inicijavo gavusi bendrovės „Ajinomoto Foods Europe SAS“ (toliau – skundo pateikėjas), vienintelio Sąjungos mononatrio glutamato gamintojo, pagaminančio 100 % viso Sąjungoje pagaminamo mononatrio glutamato, 2013 m. spalio 16 d. pateiktą skundą. Skunde pateikti dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

         1.2.   Suinteresuotosios šalys

               (4)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis, ketinančias dalyvauti atliekant tyrimą, pranešti apie save Komisijai. Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Indonezijos valdžios institucijoms, žinomiems susijusiems importuotojams, tiekėjams, naudotojams ir prekiautojams ir paragino dalyvauti atliekant tyrimą.

               (5)

               Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

               (6)

               Suinteresuotosioms šalims taip pat buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

         a)   Atranka

               (7)

               Atsižvelgdama į didelį su tyrimu susijusių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių ir norėdama tyrimą užbaigti per teisės aktuose nustatytą terminą Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė nusprendusi pasirinkti pagrįstą eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti, skaičių ir pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką (toliau – atranka).

         1.   Nesusijusių importuotojų atranka

               (8)

               Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų prašyta Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

               (9)

               Keturiolika nesusijusių importuotojų pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią importo į Sąjungą apimtį ir geografinę padėtį Sąjungoje atrinko tris bendroves. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su visais žinomais susijusiais importuotojais. Jokių pastabų negauta.

               (10)

               Galiausiai viena iš trijų atrinktų bendrovių bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus.

         2.   Indonezijos eksportuojančių gamintojų atranka

               (11)

               Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių Indonezijos gamintojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

               (12)

               Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti keturi nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai. Atsižvelgdama į nedidelį eksportuojančių gamintojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

         b)   Klausimyno atsakymai ir bendradarbiavimas

               (13)

               Komisija nusiuntė klausimynus vieninteliam Sąjungos gamintojui, keturiems atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, trims atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir 33 nustatytiems naudotojams Sąjungoje.

               (14)

               Klausimyno atsakymus pateikė vienintelis Sąjungos gamintojas, vienas iš trijų atrinktų nesusijusių importuotojų, vienas prekiautojas, trys iš keturių žinomų eksportuojančių gamintojų ir penki naudotojai.

               (15)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nebendradarbiaujantis atrinktas eksportuojantis gamintojas buvo susijęs su kitu atrinktu eksportuojančiu gamintoju, kuris bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus.

               (16)

               15 konstatuojamojoje dalyje minėtas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jis neturėtų būti laikomas susijusiu su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju, nes nė viena iš bendrovių neturėjo kokios nors įtakos kitos bendrovės sprendimams. Be to, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad jis negalėjo priversti nebendradarbiaujančios bendrovės pateikti klausimyno atsakymą. Atlikus tyrimą nustatyta, kad abi bendrovės priklausė tiems patiems akcininkams. Todėl jos laikytos susijusiomis, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 dėl Bendrijos muitinės kodekso (4) (toliau – Muitinės kodeksas) įgyvendinimo 143 straipsnio 1 dalies d punkte.

               (17)

               Trečias bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas teigė, kad Indonezijoje buvo kitas 16 konstatuojamojoje dalyje nurodytai grupei priklausantis nagrinėjamojo produkto gamintojas, kuris apie save nepranešė. Nors toks gamintojas iš tiesų egzistuoja, atlikus tyrimą ir remiantis Eurostato duomenimis ir kitais turimais šaltiniais nerasta įrodymų, kad šis gamintojas nagrinėjamuoju laikotarpiu eksportavo į Sąjungą. Todėl šios bendrovės nebuvo prašoma pranešti apie save arba pateikti informacijos, kurios prašoma eksportuojantiems gamintojams skirtuose klausimynuose. Be to, kaip nurodyta 48 konstatuojamojoje dalyje, visiems nebendradarbiavusiems nagrinėjamosios šalies gamintojams nustatyta visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams taikoma muito norma. Šis visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams taikomas muitas grindžiamas pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir taikomas „visoms kitoms bendrovėms“.

         c)   Tikrinamieji vizitai

               (18)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų.

               (19)

               Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnis buvo atlikti šių bendrovių patalpose:

                           Sąjungos gamintojai

                                       —

                                       „Ajinomoto Foods Europe SAS“, Mesnil sen Nisezas, Prancūzija

                           Importuotojai

                                       —

                                       „Falken Trade“, Olštynas, Lenkija

                           Naudotojai

                                       —

                                       „AkzoNobel“, Amersfortas, Nyderlandai

                                       —

                                       „Unilever“, Roterdamas, Nyderlandai

                           Indonezijos eksportuojantys gamintojai

                                       —

                                       „PT. Miwon Indonesia“, Džakarta, Indonezija

                                       —

                                       „PT. Cheil Jedang Indonesia“, Džakarta, Indonezija

                           Susiję Sąjungos importuotojai

                                       —

                                       „CJ Europe GmbH“, Švalbachas, Vokietija

                                       —

                                       „Daesang Europe B.V.“, Amstelvenas, Nyderlandai

                           Susijęs prekiautojas Honkonge

                                       —

                                       „CJ China Limited“, Honkongas

         1.3.   Tiriamasis ir nagrinėjamasis laikotarpiai

               (20)

               Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos nagrinėtas 2012 m. spalio 1 d.–2013 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2010 m. balandžio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) (5).

         2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   2.1.   Nagrinėjamasis produktas

               (21)

               Nagrinėjamasis produktas yra Indonezijos kilmės mononatrio glutamatas (toliau – MSG), kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas). MSG yra maisto priedas ir daugiausia naudojamas sriubų, sultinių, žuvies ir mėsos patiekalų bei paruoštų patiekalų skoniui sustiprinti ir prieskonių mišiniams. Pagamintas produktas – balti bekvapiai įvairių dydžių kristalai. MSG naudojamas ne tik maistui, bet ir chemijos pramonėje, pavyzdžiui, plovikliams gaminti.

               (22)

               Dažniausiai gaminamas fermentuojant iš įvairių cukraus šaltinių (kukurūzų krakmolo, maniokų krakmolo, cukraus sirupo, cukranendrių melasos ir cukrinių runkelių melasos).

         2.2.   Panašus produktas

               (23)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, Indonezijoje gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra tapačios.

               (24)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Indonezijoje ir Sąjungoje pagaminto MSG kokybė labai skiriasi. Teigta, kad dėl šio kokybės skirtumo Sąjungos pramonės pagaminto ir Sąjungos rinkoje parduodamo MSG negalima pakeisti iš Indonezijos importuotu MSG ir jie neturėtų būti laikomi panašiais produktais. Šis teiginys buvo nepagrįstas ir prieštarauja tyrimo išvadoms, kuriose atskleista, kad Indonezijoje ir Sąjungoje pagaminto MSG kokybė nesiskiria. Iš tiesų, keli naudotojai pirko MSG tiek iš Indonezijos, tiek iš Sąjungos pramonės ir naudojo jį tokiai pačiai arba panašiai paskirčiai. Taigi šis argumentas atmestas.

               (25)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, šiame etape Indonezijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas nagrinėjamasis produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas Sąjungoje parduodamas produktas laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         3.   DEMPINGAS

   3.1.   Normalioji vertė

               (26)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo bendras panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

               (27)

               Po to Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo identiškos arba panašios į eksportui į Sąjungą parduodamų produktų rūšis.

               (28)

               Po to Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei bendra tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys Indonezijos gamintojai Indonezijos rinkoje pardavė tipiškus kiekius, palyginti su tų pačių eksportuojančių gamintojų į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekiu.

               (29)

               Vėliau Komisija nagrinėjo, ar kiekvieno eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį dalį.

               (30)

               Normalioji vertė pagrįsta faktine kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas pelningas ar ne, jeigu:

                           1)

                           tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, kuri yra lygi apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms ar už jas didesnė, pardavimo apimtis sudarė daugiau nei 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

                           2)

                           vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

               (31)

               Šiuo atveju visų eksportuojančių gamintojų pardavimas vidaus rinkoje buvo pelningas ir visų rūšių produktų vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį kaina.

         3.2.   Eksporto kaina

               (32)

               Bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai į Sąjungą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams arba per susijusias bendroves, įsikūrusias Europos Sąjungoje ir už jos ribų.

               (33)

               Kai eksportuotojai prekes eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatoma remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

               (34)

               Kai eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per susijusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju koreguota atsižvelgiant į gautą pelną (žr. 35 konstatuojamąją dalį) ir visas deklaruotas sąnaudas nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines (toliau – PBA) sąnaudas.

               (35)

               Šiuo atžvilgiu į susijusių bendrovių gautą pelną nebuvo galima atsižvelgti, nes jis laikytas nepatikimu. Vienas nesusijęs importuotojas bendradarbiavo, bet jo pelningumas buvo konfidencialus ir negali būti atskleistas trečiosioms šalims. Dėl šios priežasties ir neturint jokios kitos informacijos, eksporto kainai nustatyti taikytas 5 % pelno dydis. Nustatyta, kad šis dydis buvo pagrįstas, nes jis taip pat buvo taikytas ankstesniame tyrime dėl kito panašios pramonės pagaminto cheminio produkto (6).

               (36)

               Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad eksporto kainos pirmiems susijusiems pirkėjams vyko rinkos sąlygomis ir kad eksporto kainos nustatymas turėtų būti pagrįstas Indonezijos eksportuojančio gamintojo pirmajam susijusiam pirkėjui taikyta pardavimo kaina, o ne apskaičiuota eksporto kaina. Jie teigė, kad jų pardavimo kainos pirmiesiems susijusiems pirkėjams buvo to paties lygio kaip ir nesusijusiems Sąjungos pirkėjams taikytos kainos.

               (37)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors kainų lygis buvo panašus, susijusių bendrovių sandorių kainos nebuvo tokio lygio, kad susiję importuotojai galėtų gauti pagrįstą pelną Sąjungoje. Be to, negalima neatsižvelgti į tam tikras susijusių bendrovių patirtas sąnaudas ir mišrų kompensavimą dėl kitų produktų. Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad vidaus sandorių kaina neatspindėjo tinkamos nagrinėjamojo produkto rinkos vertės, palyginti su pardavimu nepriklausomiems pirkėjams.

               (38)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, susijusių bendrovių sandorių kainos negali būti laikomos pardavimu rinkos sąlygomis ir atitinkami teiginiai buvo atmesti. Abiejų eksportuojančių gamintojų eksporto per susijusias šalis kainos apskaičiuotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, kaip nurodyta 34 ir 35 konstatuojamosiose dalyse.

         3.3.   Palyginimas

               (39)

               Komisija palygino bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

               (40)

               Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

               (41)

               Taigi, prireikus atlikti koregavimai atsižvelgiant į importo mokesčius, lengvatas, transporto, draudimo, tvarkymo, krovimo ir papildomas sąnaudas, pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidas visais atvejais, kai įrodyta, kad jos turėjo įtakos kainų palyginamumui.

               (42)

               Vienas eksportuojantis gamintojas eksportavo MSG per susijusią prekybos bendrovę, įsteigtą ne Sąjungoje, kuri produktą pardavė susijusiam Sąjungos importuotojui, kuris savo ruožtu produktą pardavė nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje. Šio pardavimo atveju pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą atliktas koregavimas dėl antkainio, kurį taikė prekiautojas ne Sąjungoje.

               (43)

               Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą reikėtų koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į skatinimo ir reklamos sąnaudas. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šios sąnaudos nebuvo tiesiogiai susijusios su atskirais prekybos sandoriais vidaus rinkoje, todėl negali būti įrodyta, kad šios išlaidos turėjo įtakos kainų palyginamumui. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (44)

               Du eksportuojantys gamintojai teigė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą reikėtų koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į frachto sąnaudas. Vidaus frachto sąnaudos apskaičiuotos įskaitant sąnaudas, patirtas pervežant prekes iš gamyklos į sandėlį. Tačiau šios sąnaudos buvo laikomos vidaus logistikos sąnaudomis ir todėl neatitinka sąlygų, pagal kurias normalioji vertė būtų koreguota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą.

               (45)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad MSG, kuris Sąjungoje parduodamas kaip maisto priedas, turi atitikti tam tikras grynumo ribas (≥ 99 %), kaip nustatyta Komisijos direktyva 2008/84/EB (7). Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad nors į Sąjungą eksportuotas MSG turėtų patenkinti šiuos reikalavimus, parduodant produktą Indonezijos vidaus rinkoje tokie reikalavimai nebuvo taikomi. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą galima pagrįsti normaliosios vertės koregavimą atsižvelgiant į fizines ir chemines savybes.

               (46)

               Tačiau suinteresuotoji šalis savo teiginio nepagrindė skaičiais, nes ji nepateikė jokių pagrįstų tokio tariamo skirtumo rinkos vertės vertinimų, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte. Be to, palygindama Komisija galėjo atsižvelgti į visus galimus skirtumus dėl grynumo nustatydama produkto rūšis. Todėl buvo palyginti į Sąjungos rinką eksportuoti ir Indonezijos vidaus rinkoje parduoti tų rūšių produktai, kurių grynumas buvo toks pats arba panašus. Todėl koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

         3.4.   Dempingo skirtumas

               (47)

               Dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

               (48)

               Visiems kitiems eksportuojantiems Indonezijos gamintojams Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remdamasi turimais faktais nustatė dempingo skirtumą. Reikėtų pažymėti, kad, kaip minėta 15 konstatuojamojoje dalyje, vienas žinomas eksportuojantis gamintojas sąmoningai nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Todėl bendradarbiavimo lygis laikomas žemu. Pagal 18 straipsnio 6 dalį Komisija nusprendė visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą dempingo skirtumą nustatyti pagal didžiausią vieno iš visiškai bendradarbiaujančių ir patikrintų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumą, susijusį su tipišku eksporto kiekiu, taip pat atsižvelgdama į bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, susijusio su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu gamintoju, nustatyto dempingo skirtumo svertinį vidurkį.

               (49)

               Tuo remiantis CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentais išreikšti laikinieji dempingo skirtumai buvo tokie:

                           Bendrovė

                           Laikinasis dempingo skirtumas (%)

                           „PT. Cheil Jedang Indonesia“

                           7,0

                           „PT. Miwon Indonesia“

                           13,3

                           Visos kitos bendrovės

                           28,4

         4.   ŽALA

   4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (50)

               Panašų produktą per tiriamąjį laikotarpį gamino vienas Sąjungos gamintojas. Jis sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (51)

               Kadangi Sąjungos pramonę sudaro tik vienas gamintojas, siekiant užtikrinti konfidencialumą visi su juo susiję slapti duomenys buvo indeksuoti arba pateikiami nurodant ribas.

         4.2.   Sąjungos suvartojimas

               (52)

               Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pridėjusi importą iš Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių, remdamasi Eurostato duomenimis ir klausimyno atsakymais.

               (53)

               Tvirtinta, kad bendradarbiaujantis Sąjungos gamintojas neturėtų būti įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes jis buvo susijęs su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, ir kad tyrimas turėtų būti nutrauktas. Tačiau šiuo atveju nėra reikalo neįtraukti bendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nepaisant jo ryšių su nebendradarbiaujančiu eksportuojančiu Indonezijos gamintoju, nes šis vienintelis Sąjungos gamintojas visapusiškai bendradarbiavo su Komisija tyrimo metu ir buvo nuodugniai patikrintas. Be to, eksportuojančio Indonezijos gamintojo nebendradarbiavimas neturėjo jokio poveikio Sąjungos gamintojo pateiktų duomenų patikimumui. Todėl šis argumentas turėtų būti atmestas.

               (54)

               Sąjungos suvartojimo raida:

                  1 lentelė

                  MSG suvartojimas Sąjungoje (tonomis)

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                              Indeksas (2010–2011 finansiniai metai = 100)

                              100

                              87

                              93

                              98

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (55)

               Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų Sąjungos suvartojimas sumažėjo, o 2012–2013 finansiniais metais ir TL šiek tiek padidėjo. Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas sumažėjo 2 %. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų suvartojimas sumažėjo daugiausia dėl tuo laikotarpiu sumažėjusios gamybos nulemto sumažėjusio Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje (žr. 68 konstatuojamąją dalį). Importas išliko panašaus lygio abejus metus. 2012–2013 finansiniais metais padidėjusį suvartojimą beveik išimtinai nulėmė padidėjęs importas, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik tokio paties lygio. Galiausiai, tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimas vėl sumažėjo ir labai padidėjo importo apimtys, ypač iš Indonezijos (žr. 57 konstatuojamąją dalį).

         4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

   4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

               (56)

               Komisija importo apimtį nustatė pagal Eurostato duomenis ir klausimyno atsakymus. Importo rinkos dalis nustatyta remiantis Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 52 konstatuojamojoje dalyje.

               (57)

               Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

                  2 lentelė

                  Importo apimtis (tonomis)

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Importo iš Indonezijos apimtis (tonomis)

                           8 638

                           9 478

                           18 317

                           24 385

                           Indeksas

                              100

                              110

                              212

                              282

                           Rinkos dalies indeksas

                              100

                              126

                              227

                              287

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (58)

               Importo iš Indonezijos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Importo apimtis nuolatos augo ir gerokai padidėjo (182 %) – nuo 8 638 tonų 2010–2011 finansiniais metais iki 24 385 tonų per tiriamąjį laikotarpį.

               (59)

               Atitinkama rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik patrigubėjo. Ji padidėjo 187 %, nepaisant bendro suvartojimo sumažėjimo (– 2 %).

         4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

               (60)

               Komisija importo kainas nustatė pagal Eurostato duomenis ir klausimyno atsakymus.

               (61)

               Importo iš Indonezijos į Sąjungą vidutinės kainos raida:

                  3 lentelė

                  Importo kainos (EUR už toną)

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Indonezija

                           1 266

                           1 279

                           1 226

                           1 162

                           Indeksas

                              100

                              101

                              97

                              92

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (62)

               Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų vidutinė iš Indonezijos importuoto MSG kaina šiek tiek padidėjo, 2012–2013 finansiniais metais sumažėjo, o TL dar šiek tiek sumažėjo. Vidutinė iš Indonezijos importuoto MSG kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu iš viso sumažėjo 6 %.

               (63)

               Komisija priverstinį kainų mažinimą per tiriamąjį laikotarpį nustatė palyginusi

                           —

                           EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines Sąjungos pramonės kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su

                           —

                           atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis bendradarbiaujančių Indonezijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis pagal importo muitą ir sąnaudas po importo.

               (64)

               Kaip minėta 46 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad MSG, kuris Sąjungoje parduodamas kaip maisto priedas, turi atitikti tam tikras Sąjungos teisės aktais nustatytas grynumo ribas. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad iš Indonezijos importuojamiems ir ne maisto sektoriuje naudojamiems produktams tokie reikalavimai nebuvo taikomi, todėl, palyginus su Sąjungos rinkoje parduodamu produktu, koregavimas dėl cheminių ar fizikinių savybių gali būti pagrįstas. Tačiau minėtas eksportuojantis gamintojas savo teiginio nepagrindė skaičiais. Be to, palygindama Komisija galėjo atsižvelgti į visus galimus skirtumus dėl grynumo nustatydama produkto rūšis. Todėl buvo palyginti į Sąjungos rinką eksportuoti ir Sąjungos pramonės Sąjungos vidaus rinkoje parduoti tų rūšių produktai, kurių grynumas buvo toks pats arba panašus. Todėl koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas atmestas.

               (65)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą dėl importo iš Indonezijos turėtų būti atsižvelgiama į valiutos kurso svyravimą. Iš tiesų, galimas dempingo importo kainomis poveikis Sąjungos pramonės kainoms iš esmės nagrinėjamas, be kita ko, nustatant priverstinį kainų mažinimą. Šiuo atveju buvo lyginamos eksporto dempingo kainos ir Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Tačiau apskaičiuojant žalą taikytos eksporto kainos buvo perskaičiuotos į eurus, kad jas būtų galima palyginti. Taigi šiuo atveju taikant valiutos keitimo kursą užtikrinama, kad nustatant kainų skirtumą jas būtų galima palyginti. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (66)

               Kainos palygintos palyginus kiekvienos rūšies produktų to paties prekybos lygio sandorius, prireikus atitinkamai pakoregavus. Palyginus gauti rezultatai išreikšti Sąjungos pramonės apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo dėl Indonezijos importo Sąjungos rinkoje dydis buvo 0–5 %.

         4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   4.4.1.   Bendrosios pastabos

               (67)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

         4.4.2.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

               (68)

               Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  4 lentelė

                  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Gamybos apimtis
                           Indeksas

                              100

                              95

                              107

                              91

                           Gamybos pajėgumų indeksas

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Pajėgumų panaudojimas
                           Indeksas

                              100

                              95

                              107

                              91

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai

               (69)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis kito. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų gamyba sumažėjo, bet nuo 2011–2012 iki 2012–2013 finansinių metų padidėjo, o tiriamuoju laikotarpiu buvo žemiausio lygio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pokyčius daugiausia nulėmė planinis gamybos sustabdymas dėl techninės priežiūros, kurį Sąjungos pramonė atlieka kas 15 mėnesių, ir blogos oro sąlygos 2010–2011 m. žiemą, dėl kurių nutrūko vienos iš pagrindinių žaliavų (amoniako) pasiūla. Tiriamuoju laikotarpiu gamybos sustabdymas dėl planinės techninės priežiūros buvo pratęstos siekiant sumažinti didelį atsargų lygį. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos apimtis sumažėjo 9 %.

               (70)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį gamybos pajėgumai iš esmės išliko stabilūs.

               (71)

               Dėl sumažėjusios gamybos apimties ir pastovių gamybos pajėgumų gamybos pajėgumų panaudojimas kito panašiai kaip gamybos apimtis, t. y. sumažėjo 2011–2012 finansiniais metais, padidėjo 2012–2013 finansiniais metais, o tiriamuoju laikotarpiu vėl sumažėjo. Iš viso pajėgumų naudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 % ir atitiko gamybos apimties sumažėjimą.

         4.4.3.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (72)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

                  5 lentelė

                  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis
                           Indeksas

                              100

                              84

                              85

                              83

                           Rinkos dalis
                           Indeksas

                              100

                              96

                              91

                              85

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (73)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės parduoto MSG apimtis sumažėjo 17 %. Pardavimo apimtis daugiausia sumažėjo nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų, o vėliau išliko gana stabili. Dėl sumažėjusių pardavimo apimčių ir tuo pačiu padidėjusio suvartojimo ir išaugusio importo iš Indonezijos Sąjungos pramonės rinkos dalis iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo apie 15 %. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 4 %; tai sutapo su importo iš Indonezijos rinkos dalies padidėjimu tuo pačiu metu. Nuo 2012–2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio Sąjungos pramonės rinkos dalis toliau stabiliai mažėjo, o importo iš Indonezijos apimtys ir rinkos dalys labai padidėjo.

         4.4.4.   Augimas

               (74)

               Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas sumažėjo 2 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo 17 %, o jos rinkos dalis sumažėjo 15 %.

         4.4.5.   Užimtumas ir našumas

               (75)

               Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

                  6 lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Darbuotojų skaičius
                           Indeksas

                              100

                              103

                              107

                              108

                           Našumas (vnt. vienam darbuotojui)
                           Indeksas

                              100

                              92

                              100

                              85

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (76)

               Sąjungos pramonės užimtumo lygis nuolat didėjo – iš viso 8 % per nagrinėjamąjį laikotarpį. Šį padidėjimą daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės priežiūros departamento plėtra.

               (77)

               Našumas sumažėjo dėl padidėjusio užimtumo ir gamybos sumažėjimo, kaip nurodyta 68 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje 4 lentelėje.

         4.4.6.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (78)

               Visi dempingo skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir kainas faktinis dempingo skirtumų dydis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

               (79)

               Sąjungos pramonė dar nebuvo iki galo neatsigavusi po buvusio žalingo dempingo poveikio, kurį padarė toks pats Kinijos kilmės produktas. Tos priemonės šiuo metu nagrinėjamos kartu atliekant peržiūros tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, kaip minėta 2 konstatuojamojoje dalyje.

         4.4.7.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (80)

               Sąjungos pramonės vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  7 lentelė

                  Vidutinės pardavimo kainos

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje kaina (EUR už toną)
                           Indeksas

                              100

                              107

                              101

                              97

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną)
                           Indeksas

                              100

                              120

                              124

                              130

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai

               (81)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kaina sumažėjo 3 %. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų ji padidėjo 7 %, bet vėliau iki TL vis mažėjo. Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų kainos padidėjimą galima paaiškinti sąnaudų padidėjimu tuo pačiu laikotarpiu, nors sąnaudos padidėjo daugiau nei kainos. Tuo pačiu metu importas iš Indonezijos padidėjo ir darė didelį spaudimą Sąjungos pramonės kainoms. Todėl nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų Sąjungos pramonės kainos sumažėjo 6 %, o nuo 2012–2013 finansinių metų iki TL – dar 4 %.

               (82)

               Vieneto gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 30 %. Nuo 2011–2012 finansinių metų jos nuolat didėjo, daugiausia dėl padidėjusių žaliavų ir darbo sąnaudų. Kaip minėta, tokio sąnaudų padidėjimo nebuvo galima kompensuoti atitinkamai padidėjusiomis kainomis, nes kainoms buvo daromas spaudimas dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos.

         4.4.8.   Darbo sąnaudos

               (83)

               Vidutinių Sąjungos pramonės darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8 lentelė

                  Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)
                           Indeksas

                              100

                              117

                              125

                              124

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai

               (84)

               Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 24 %. Tai galima iš esmės paaiškinti didesnėmis Sąjungos pramonės pastangomis pagerinti darbuotojų ir personalo darbo kokybę siekiant optimizuoti gamybos procesą.

         4.4.9.   Atsargos

               (85)

               Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  9 lentelė

                  Atsargos

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos
                           Indeksas

                              100

                              82

                              164

                              143

                           Laikotarpio pabaigos atsargos, išreikštos gamybos procentine dalimi
                           Indeksas

                              100

                              86

                              153

                              156

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (86)

               Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 43 % Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos sumažėjo, nes sumažėjo gamybos apimtis ir padidėjo eksporto apimtis. Nuo 2011–2012 iki 2012–2013 finansinių metų atsargos padidėjo dėl padidėjusios gamybos, nes Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje išliko beveik toks pats. Laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2012–2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio vėl sumažėjo, daugiausia dėl sprendimo sumažinti gamybą siekiant sumažinti aukštą atsargų lygį.

               (87)

               Nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų laikotarpio pabaigos atsargos (skaičiuojant gamybos procentine dalimi) sumažėjo, bet nuo 2011–2012 iki 2012–2013 finansinių metų beveik padvigubėjo. Nuo 2012–2013 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio jos dar padidėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos iš viso padidėjo 56 %. Padidėjimą 2012–2013 finansiniais metais ir tiriamuoju laikotarpiu reikia vertinti atsižvelgiant į padidėjusias importo iš Indonezijos apimtis, nes Sąjungos pramonės pardavimas išliko beveik toks pats.

         4.4.10.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (88)

               Sąjungos gamintojo pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10 lentelė

                  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos proc.)
                           Indeksas

                              100

                              30

                              – 31

                              – 80

                           Grynųjų pinigų srautas (EUR)
                           Indeksas

                              100

                              39

                              – 48

                              – 19

                           Investicijos (EUR)
                           Indeksas

                              100

                              182

                              143

                              197

                           Investicijų grąža
                           Indeksas

                              100

                              14

                              – 61

                              – 110

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai

               (89)

               Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. 2010–2011 ir 2011–2012 finansiniais metais pelningumas gerokai sumažėjo, bet tebebuvo teigiamas. Nuo 2012–2013 finansinių metų pelningumas tapo neigiamas. Per tiriamąjį laikotarpį jis dar labiau sumažėjo. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį pelningumas sumažėjo 180 %. Šį pokytį daugiausia lėmė iš Indonezijos importuojamų produktų, kurie įvežti į Sąjungą dempingo kainomis, darytas kainų spaudimas, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios atitiktų padidėjusias sąnaudas.

               (90)

               Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą. Grynųjų pinigų srautas kito panašiai kaip ir pelningumas, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir nuo 2012–2013 finansinių metų buvo neigiamas. Tiriamuoju laikotarpiu ši tendencija dar labiau išryškėjo. Bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu grynųjų pinigų srautas sumažėjo 119 %.

               (91)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijos padidėjo 97 %. Didžioji dalis tokių investicijų skirtos priežiūrai ir atitikčiai teisiniams saugos reikalavimams. Nors Sąjungos pramonė buvo dar nebuvo iki galo neatsigavusi po eksportuojančių Kinijos gamintojų vykdyto dempingo (prieš nagrinėjamąjį laikotarpį), jos padėtis pradėjo gerėti ir nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki 2011–2012 finansinių metų ji veikė pelningai. Tokiomis aplinkybėmis atlikta daug investicijų, kurių nebebuvo galima atidėti; tai paaiškina bendrą investicijų lygio padidėjimą 2011–2012 finansiniais metais ir vėliau.

               (92)

               Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Kaip ir kitų finansinių rodiklių atveju, panašaus produkto gamybos ir pardavimo investicijų grąža nuo 2012–2013 finansinių metų buvo neigiama ir atspindėjo neigiamą pelningumo tendenciją. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža sumažėjo 210 %.

               (93)

               Atsižvelgiant į mažėjantį pelningumą ir grynųjų pinigų srautą, bendrovės pajėgumui padidinti kapitalą taip pat padarytas neigiamas poveikis.

         4.4.11.   Išvada dėl žalos

               (94)

               Beveik visų pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Gamybos apimtis ir pajėgumų panaudojimas sumažėjo maždaug 9 %, o pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 17 %. Siekdama kompensuoti sumažėjusias pardavimo apimtis ir rinkos dalies nuostolius, Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutines kainas sumažino 3 %, nors gamybos sąnaudos tuo pat metu padidėjo 30 %. Dėl to pelningumas, kuris nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje buvo teigiamas, 2012–2013 finansiniais metais sumažėjo ir tapo neigiamas ir tiriamuoju laikotarpiu toliau mažėjo. Panašias neigiamas tendencijas galima pastebėti ir kalbant apie grynųjų pinigų srautą ir investicijų grąžą.

               (95)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį užimtumas padidėjo 8 %. Šį padidėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu daugiausia lėmė 2011 m. įvykęs susijungimas su susijusia įmone ir Sąjungos pramonės priežiūros departamento plėtra. Investicijos taip pat didėjo. Investicijų padidėjimas daugiausia buvo susijęs su prevencijos priemonėmis ir saugos reikalavimais, o ne su pajėgumų didinimu. Todėl šios teigiamos tendencijos nepaneigia esamos žalos.

               (96)

               Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija šiame etape padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

         5.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

               (97)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta žala. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalį Komisija taip pat išnagrinėjo, ar kiti žinomi veiksniai galėjo tuo pat metu daryti žalą Sąjungos pramonei. Komisija užtikrino, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis. Kalbama apie šiuos veiksnius:

                           a)

                           importo iš Kinijos poveikis;

                           b)

                           importas iš kitų trečiųjų šalių;

                           c)

                           Sąjungos suvartojimo pokyčiai;

                           d)

                           Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai;

                           e)

                           Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas;

                           f)

                           finansų krizė;

                           g)

                           investicijos ir ES norminiai saugos reikalavimai;

                           h)

                           žaliavų sąnaudos ir kitos išlaidos.

         5.1.   Importo dempingo kaina poveikis

               (98)

               Siekdama nustatyti Indonezijos kilmės MSG importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį, Komisija išnagrinėjo tiriamojo importo apimtį ir kainų lygius ir tai, kiek šie veiksniai lėmė Sąjungos pramonės patirtą žalą.

               (99)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importo mažomis dempingo kainomis iš Indonezijos apimtis padidėjo 182 %, todėl jos rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 187 %. Šis padidėjimas sutapo su Sąjungos pramonės pardavimo apimties sumažėjimu 17 % ir rinkos dalies sumažėjimu 15 %. Tai taip pat lėmė viso importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalies sumažėjimą 71 %.

               (100)

               Tuo pačiu metu Indonezijos importo kainos sumažėjo 8 %. Dėl importo iš Indonezijos buvo daromas spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė ne tik negalėjo padidinti kainų ir kompensuoti padidėjusias sąnaudas, bet, priešingai, nagrinėjamuoju laikotarpiu savo kainas turėjo sumažinti. Dėl to labai sumažėjo pelningumas; nuo 2012–2013 finansinių metų pramonė dirbo nuostolingai, ypač per tiriamąjį laikotarpį.

               (101)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šiame etape padarė išvadą, kad pablogėjusi Sąjungos pramonės padėtis sutapo su labai padidėjusiu importu dempingo kainomis iš Indonezijos ir kad importas iš Indonezijos lėmė materialinę žalą Sąjungos pramonei.

         5.2.   Kitų veiksnių poveikis

   5.2.1.   Importo iš Kinijos poveikis

               (102)

               Importui iš Kinijos šiuo metu taikomi antidempingo muitai. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo apimtis padidėjo 65 %, o atitinkama rinkos dalis padidėjo 68 %. Tačiau apimtis ir rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį tebebuvo nedidelės. Kinijos kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai sumažėjo – 20 %. Atsižvelgiant į taikomus antidempingo muitus, dėl šio importo nebuvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

               (103)

               Šiomis sąlygomis importas iš Kinijos negali būti laikomas prisidėjusiu prie Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos tiriamuoju laikotarpiu.

                  11 lentelė

                  Importo iš Kinijos apimtis (tonomis)

                           Šalis

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Kinija

                           Apimtis (tonomis)

                           1 518

                           758

                           1 923

                           2 509

                           Indeksas

                              100

                              50

                              127

                              165

                           Rinkos dalies indeksas

                              100

                              57

                              136

                              168

                           Vidutinė kaina (EUR už toną) (8)

                           1 234

                           1 199

                           1 143

                           992

                           Indeksas

                              100

                              97

                              93

                              80

                              Šaltinis. Eurostatas ir klausimyno atsakymai

         5.2.2.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

               (104)

               Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  12 lentelė

                  Importas iš kitų trečiųjų šalių

                           Šalis

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Brazilija

                           Apimtis (tonomis)

                           2 321

                           969

                           1 070

                           889

                           Indeksas

                              100

                              42

                              46

                              38

                           Rinkos dalies indeksas

                              100

                              48

                              49

                              39

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           1 218

                           1 306

                           1 402

                           1 365

                           Indeksas

                              100

                              107

                              115

                              112

                           Korėjos Respublika

                           Apimtis (tonomis)

                           1 248

                           2 157

                           923

                           802

                           Indeksas

                              100

                              173

                              74

                              64

                           Rinkos dalies indeksas

                              100

                              198

                              79

                              65

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           1 231

                           1 296

                           1 293

                           1 277

                           Indeksas

                              100

                              105

                              105

                              104

                           Vietnamas

                           Apimtis (tonomis)

                           5 707

                           6 042

                           1 820

                           769

                           Indeksas

                              100

                              106

                              32

                              13

                           Rinkos dalies indeksas

                              100

                              121

                              34

                              14

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           1 284

                           1 291

                           1 361

                           1 318

                           Indeksas

                              100

                              101

                              106

                              103

                           Kitos trečiosios šalys

                           Apimtis (tonomis)

                           993

                           681

                           478

                           434

                           Indeksas

                              100

                              69

                              48

                              44

                           Rinkos dalies indeksas

                              100

                              79

                              52

                              45

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           1 594

                           1 718

                           2 044

                           2 001

                           Indeksas

                              100

                              108

                              128

                              126

                           Kitos trečiosios šalys (iš viso)

                           Apimtis (tonomis)

                           10 268

                           9 848

                           4 291

                           2 894

                           Indeksas

                              100

                              96

                              42

                              28

                           Rinkos dalies indeksas

                              100

                              110

                              45

                              29

                           Vidutinė kaina (EUR už toną)

                           1 293

                           1 323

                           1 433

                           1 424

                           Indeksas

                              100

                              102

                              111

                              110

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (105)

               Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtys iš viso sumažėjo nuo 10 268 tonų 2010–2011 finansiniais metais iki 2 894 tonų per tiriamąjį laikotarpį, t. y. 72 % nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atitinkama rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo 71 %. Tiriamuoju laikotarpiu kitų trečiųjų šalių importui tenkanti rinkos dalis sudarė tik apie vieną ketvirtąją 2010–2011 finansinių metų lygio. Apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį trečiųjų šalių importas sumažėjo 10 %.

               (106)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad visas importas (įskaitant importą iš Indonezijos) per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito.

               (107)

               Šis teiginys prieštaravo turimiems 13 lentelėje pateiktiems statistiniams duomenims, kuriais grindžiamos tyrimo išvados. Iš tikrųjų, visas importas į Sąjungą per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 46 %. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

                  13 lentelė

                  Visas importas

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Visas importas

                           Apimtis (tonomis)

                           20 424

                           20 084

                           24 531

                           29 788

                           Indeksas

                              100

                              98

                              120

                              146

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (108)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių importo iš Indonezijos ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšis nenutrūko.

         5.2.3.   Sąjungos suvartojimo pokyčiai

               (109)

               Sąjungos suvartojamas kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo tik 2 %; tokiu sumažėjimu negalima paaiškinti 17 % sumažėjusios Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalis sumažėjimo 15 %. Todėl daroma preliminari išvada, kad vartojimo raida nebuvo susijusi su Sąjungos pramonei daryta materialine žala.

         5.2.4.   Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai

               (110)

               Sąjungos pramonės eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  14 lentelė

                  Sąjungos pramonės eksporto veikla

                           2010–2011 finansiniai metai

                           2011–2012 finansiniai metai

                           2012–2013 finansiniai metai

                           TL

                           Eksporto apimties indeksas

                              100

                              249

                              234

                              222

                           Vidutinės vieneto kainos indeksas

                              100

                              107

                              101

                              95

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (111)

               2011–2012 finansiniais metais Sąjungos pramonės eksporto apimtis padidėjo, o vėlesniais metais iki tiriamojo laikotarpio šiek tiek sumažėjo. Per nagrinėjamąjį laikotarpį eksporto apimtis beveik padvigubėjo. Eksporto kainos tuo pačiu metu šiek tiek sumažėjo (5 %). Padidėjęs eksportas iš dalies kompensavo prarastas pardavimo apimtis ir Sąjungos rinkos dalį. Iš tiesų, esant stipriam kainų spaudimui, kurį darė importas dempingo kaina, jei eksporto pardavimo apimtis nebūtų padidėjusi, masto ekonomija būtų dar labiau sumažėjusi ir Sąjungos pramonės pagaminto produkto vieneto kainai būtų padarytas dar didesnis poveikis. Todėl Sąjungos pramonės eksporto veikla negalėjo turėti neigiamo poveikio žalingai padėčiai.

               (112)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje sumažėjo dėl MSG eksporto pardavimo neseniai įsigytai susijusiai maisto perdirbimo įmonei Turkijoje. Šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė įsigijo maisto perdirbimo įmonę tik po tiriamojo laikotarpio. Tai negalėjo turėti poveikio Sąjungos pramonės padėčiai per tiriamąjį laikotarpį. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės pardavimas susijusiai bendrovei iš Turkijos nenutraukė priežastinio ryšio.

         5.2.5.   Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumas

               (113)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad materialinė žala Sąjungos pramonei padaryta dėl neefektyvaus Sąjungos pramonės gamybos proceso. Tačiau ši suinteresuotoji šalis nenurodė jokio konkretaus neefektyvumo veiksnio ir jos teiginys liko nepagrįstas. Atlikus tyrimą taip pat nenustatyta jokių galimų Sąjungos pramonės neefektyvumo veiksnių. Todėl šis teiginys buvo atmestas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad tariamas Sąjungos pramonės neefektyvumas nenutraukė priežastinio ryšio.

         5.2.6.   Finansų krizė

               (114)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą dėl finansų krizės. Tačiau Sąjungos MSG rinka nėra sparčiai kintanti, todėl beveik nebuvo paveikta pasaulinės finansų krizės. Jei taip nebūtų ir Sąjungos pramonė iš tikrųjų būtų patyrusi nuostolių dėl pasaulinės finansų krizės, tokį patį poveikį būtų patyrę ir visi kiti MSG rinkos konkurentai. Kaip nustatyta, nepaisant pasaulinės finansų krizės Indonezijos MSG gamintojai sugebėjo padidinti savo pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje. Todėl nėra jokios priežasties manyti, kad Sąjungos pramonė buvo labiau paveikta pasaulinės finansų krizės nei jos konkurentai Azijoje. Dėl to šis tvirtinimas turi būti atmestas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad finansų krizės poveikis nenutraukė priežastinio ryšio.

         5.2.7.   Investicijos ir ES norminiai saugos reikalavimai

               (115)

               Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl didelių investicijų, būtinų siekiant atitikties Sąjungoje taikomiems saugos reikalavimams.

               (116)

               Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad su ES saugos reikalavimais susijusios investicijos išliko nedidelės, palyginti su kitomis investicijomis per nagrinėjamąjį laikotarpį. Didelę Sąjungos pramonės investicijų dalį sudarė profilaktinei techninei priežiūrai skirtos investicijos. Investicijos labiausiai padidėjo nuo 2010–2011 iki 2011–2012 finansinių metų. Šį padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad Sąjungos pramonė, kuri dar nebuvo iki galo atsigavusi po buvusio importo iš Kinijos dempingo kainomis, turėjo atidėti profilaktinei priežiūrai skirtas investicijas iki tol, kol jos veikla nebebus nuostolinga. Nustačius muitus importui iš Kinijos padarytas poveikis rinkai ir Sąjungos pramonė vėl galėjo padidinti pelną ir investuoti įprastu lygiu. Vėlesniu laikotarpiu investicijos išliko tokio paties lygio ir daugiausia buvo skirtos priežiūrai. Tačiau neinvestuota į pajėgumų didinimą, kuris per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės investicijos nenutraukė priežastinio ryšio.

         5.2.8.   Žaliavų sąnaudos ir kitos išlaidos

               (117)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonei žala padaryta dėl to, kad labai padidėjo pagrindinių žaliavų (t. y. pramoninio cukraus, amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties) kaina.

         Pramoninis cukrus

               (118)

               Pramoninis cukrus sudaro vieną didžiausių Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų dalių. Iš tiesų, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos (įskaitant pramoninio cukraus sąnaudas) per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo. Remiantis viešai pateikiamais statistiniais duomenimis (9), vidutinė pramoninio cukraus kaina Sąjungoje šiek tiek padidėjo nuo 2010–2011 finansinių metų iki 2012 m. vidurio, tačiau išliko žemesnė už pasaulinę rinkos kainą. Vėliau pramoninio cukraus kaina tiek Sąjungoje, tiek pasaulinėje rinkoje sumažėjo ir pasiekė panašų lygį. Todėl argumentas, kad žala patirta dėl padidėjusios cukraus kainos yra nepagrįstas ir turi būti atmestas.

         Cheminės medžiagos

               (119)

               Sąjungos pramonės amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo drauge su tarptautinėmis šių produktų kainomis. Todėl šis kainų padidėjimas padarė poveikį ne tik Sąjungos pramonei, bet ir kitiems veiklos vykdytojams. Todėl amoniako, kaustinės sodos ir sieros rūgšties kainų padidėjimo negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastimi.

         Kita

               (120)

               Kita suinteresuotoji šalis teigė, kad Sąjungos pramonei žalą padarė didesnės energijos sąnaudos, didesnės darbo sąnaudos ir didesnės pakavimo išlaidos. Nors atlikus tyrimą nustatyta, kad šios sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį iš tiesų padidėjo (žr. 81 ir 83 konstatuojamąsias dalis), Komisija taip pat nustatė, kad dėl importo iš Indonezijos daryto kainų spaudimo Sąjungos pramonė šių sąnaudų padidėjimo negalėjo kompensuoti (net iš dalies) pardavimo kaina. Todėl sąnaudų padidėjimo dėl šių veiksnių negalima laikyti Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastimi.

         5.3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

               (121)

               Iš pateiktos analizės matyti, kad Indonezijos kilmės importo dempingo kaina apimtis ir rinkos dalis nuo 2010–2011 finansinių metų iki tiriamojo laikotarpio labai padidėjo, o importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.

               (122)

               Importo žemomis kainomis iš Indonezijos rinkos dalies padidėjimas sutapo su dideliu Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu ir dėl šios priežasties bei dėl daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių.

               (123)

               Kita vertus, išnagrinėjus kitus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Sąjungos pramonei, atskleista, kad nė vienas iš jų negalėjo padaryti didelio neigiamo poveikio.

               (124)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, šiame etape Komisija padarė išvadą, kad materialinė žala Sąjungos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies ir kiti veiksniai nenutraukė priežastinio ryšio.

               (125)

               Komisija atskyrė ir atskirai įvertino visų žinomų žalingo importo dempingo kaina veiksnių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai. Neigiamas poveikis, kurį Sąjungos pramonė patyrė dėl importo iš Kinijos ir kitų trečiųjų šalių, suvartojimo pokyčių, Sąjungos pramonės eksporto veiklos, tariamo Sąjungos pramonės veiklos neefektyvumo, finansų krizės, investicijų, ES norminių saugos reikalavimų, žaliavų sąnaudų ir kitų sąnaudų buvo nedidelis.

         6.   SĄJUNGOS INTERESAI

   6.1.   Pirminė pastaba

               (126)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, galima padaryti aiškią išvadą, kad šiuo atveju priemonių nustatymas neatitiktų Sąjungos interesų. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai, tarp jų – Sąjungos pramonės, prekiautojų, importuotojų, naudotųjų ir žaliavų tiekėjų interesai.

         6.2.   Sąjungos pramonės interesai

               (127)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl importo iš Indonezijos dempingo kaina padaryta materialinė žala. Beveik visų žalos rodiklių raida buvo neigiama; per nagrinėjamąjį laikotarpį ypač sumažėjo gamybos apimtis, pardavimo apimtis, rinkos dalis ir pelningumas. Ši mažėjimo tendencija taip pat nustatyta ir kitiems rodikliams, susijusiems su finansine veikla, kaip antai grynųjų pinigų srautui ir investicijų grąžai. Tuo pačiu metu atsargų lygis padidėjo.

               (128)

               Tikimasi, kad nustačius priemones importo kainos padidės ir Sąjungos pramonė nebepatirs šiuo metu importo dempingo kainomis daromo spaudimo kainoms. Todėl Sąjungos pramonė turėtų sugebėti padidinti kainas ir kompensuoti sąnaudų padidėjimą bei pradėti veikti pelningai. Tai taip pat turės teigiamą poveikį gamybos ir pardavimo apimtims. Nenustačius priemonių Sąjungos pramonės padėtis greičiausiai toliau blogėtų. Labai tikėtina, kad pardavimo apimtis ir rinkos dalis toliau mažės, nes dėl importo dempingo kaina toliau bus daromas spaudimas ir Sąjungos pramonė bus priversta taikyti žemas kainas Sąjungoje. Pagal šį scenarijų Sąjungos pramonė ir toliau patirs didelių nuostolių. Negalima atmesti tikimybės, kad dėl sumažėjusių pardavimo ir gamybos apimčių ir patiriamų didelių nuostolių Sąjungos pramonė bus priversta vidutinės trukmės laikotarpiu visiškai nutraukti gamybą ir dėl to sumažės užimtumas Sąjungoje. Dėl šios priežasties Sąjunga taptų priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių.

               (129)

               Todėl šiame etape padaryta išvada, kad antidempingo muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

         6.3.   Importuotojų (prekybininkų) interesai

               (130)

               Paskelbus pranešimą apie inicijavimą apie save pranešė 14 bendrovių. Buvo atrinkti trys nesusiję importuotojai, kuriems nusiųsti klausimynai; tik vienas iš jų pateikė klausimyno atsakymą. Šioje bendrovėje atliktas patikrinimas vietoje.

               (131)

               MSG importas iš Indonezijos sudarė mažiau nei 15 % šio importuotojo apyvartos. Komisijos nuomone, nustačius muitus gali būti daromas neigiamas poveikis šios bendrovės veiklai, susijusiai su MSG, tačiau apskritai bendrovės veikla išliktų pelninga.

               (132)

               Atliekant tyrimą apie save pranešė vienas Sąjungos prekiautojas, užsiimantis MSG perpardavimu Sąjungos rinkoje ir už jos ribų. Šis prekiautojas pirko MSG daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat ir iš MSG importuotojų – iš Indonezijos ir kitų trečiųjų šalių. Palyginti su visa šio prekiautojo veikla, su MSG susijusi veikla sudarė tik nedidelę dalį. Tuo remiantis nuspręsta, kad bet koks antidempingo priemonių poveikis šio prekiautojo padėčiai būtų nedidelis.

         6.4.   Naudotojų interesai

               (133)

               Naudotojai daugiausia veikia maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje ir MSG naudoja prieskonių mišiniams sriuboms ir paruoštiems patiekalams gaminti. MSG taip pat naudojamas konkrečioms ne maisto paskirtims, pavyzdžiui, plovikliams gaminti.

               (134)

               Apie save pranešė 33 bendrovės, kurioms pateikti klausimynai. Penkios bendrovės bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Keturios iš jų veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, o viena – ne maisto pramonės sektoriuje. Dviejose iš bendradarbiaujančių bendrovių (vienoje, kuri veikė maisto ir gėrimų pramonės sektoriuje, ir vienoje, kuri gamino ploviklius) atlikti patikrinimai vietoje.

      Maisto ir gėrimų pramonės sektorius

               (135)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutiniškai MSG sudarė maždaug 5 % bendradarbiaujančių bendrovių, pateikusių reikiamus duomenis, visų produktų, kurių sudėtyje yra MSG, sąnaudų.

               (136)

               Dvi iš bendradarbiaujančių bendrovių MSG daugiausia pirko iš Sąjungos pramonės ir iš Indonezijos neimportavo arba importavo tik nedidelį kiekį. Šių dviejų bendrovių veikla, susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MSG, sudarė maždaug trečdalį visos jų veiklos. Per tiriamąjį laikotarpį šios bendrovės veikė pelningai. Atsižvelgiant į šias išvadas, priemonės, kurias siūloma taikyti Indonezijai, veikiausiai turės nedaug poveikio šioms bendrovėms.

               (137)

               Kitos dvi bendrovės įsigijo didesnį kiekį MSG iš Indonezijos, bet su MSG susijusios veiklos apimtis buvo nedidelė, palyginti su bendra jų veikla. Be to, remiantis pateikta informacija, šios dvi bendrovės per tiriamąjį laikotarpį veikė pelningai. Todėl mažai tikėtina, kad MSG iš Indonezijos nustatytos priemonės turėtų didelį poveikį šioms bendrovėms.

      Ne maisto pramonės sektorius

               (138)

               Viena iš bendradarbiaujančių bendrovių naudojo MSG plovikliams gaminti. MSG sudarė 15–20 % šių produktų gamybos sąnaudų. Tiriamuoju laikotarpiu bendrovė MSG pirko daugiausia iš Sąjungos pramonės, bet taip pat importavo MSG iš Indonezijos ir šiek tiek mažiau iš Korėjos. Palyginti su visa veikla, tik nedidelė šios bendrovės veiklos dalis buvo susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra MSG; be to, nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu bendrovė gavo 5–10 % dydžio pelną.

               (139)

               Atsižvelgiant į tai, nors ir negalima atmesti galimybės, kad nustačius priemones Indonezijai šiai bendrovei gali būti daromas neigiamas poveikis, atsižvelgiant į kitus pasiūlos šaltinius ir pelningą bendrovės veiklą, susijusią su MSG, galima numanyti, kad galimas tokių priemonių poveikis šiai bendrovei būtų nedidelis.

               (140)

               Ši suinteresuotoji šalis teigė, kad, atsižvelgiant į ES reguliavimo sistemą, kuri draudžia naudoti fosfatus ir kitus fosforo junginius (10), siekiant pakeisti fosfatus ir kitus fosforo junginius plovikliams gaminti greičiausiai bus naudojamas didelis kiekis MSG. Todėl tikimasi, kad MSG paklausa Sąjungoje gerokai išaugs ir bet kokie antidempingo muitai importuojamam MSG turės neigiamą poveikį šios naujos rinkos plėtrai.

               (141)

               Tačiau šiame etape sunku nuspėti, kaip naujoji teisinė sistema darys poveikį Sąjungos rinkai ir ar dėl jos padidės (ir kokiu mastu) ploviklių, kurių sudėtyje yra MSG, gamyba bei koks bus poveikis MSG paklausai Sąjungoje. Suinteresuotoji šalis taip pat nepateikė jokių įrodymų dėl to, kokiu mastu antidempingo muitas galėtų daryti žalingą poveikį. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad antidempingo muitais siekiama atkurti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungos rinkoje. Taigi turėtų būti toliau importuojama iš Indonezijos į Sąjungos rinką, tačiau sąžiningomis kainomis. Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad yra daug alternatyvių pasiūlos šaltinių, pavyzdžiui, Brazilija, Vietnamas ir Korėja.

               (142)

               Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į tyrimo išvadas, net jei visas susijusiai bendrovei reikalingas MSG kiekis būtų importuojamas iš Indonezijos, bendrovės veikla, susijusi su MSG, tebebūtų pelninga. Šiame blogiausio atvejo scenarijuje neatsižvelgiama į galimybę, kad muitą būtų galima bent iš dalies perkelti galutiniams vartotojams.

         6.5.   Tiekėjų interesai

               (143)

               Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė keturi Sąjungos žaliavų tiekėjai. Jų žaliavų pardavimas Sąjungos pramonei sudarė tik nedidelę jų visos apyvartos dalį. Todėl nenustačius priemonių tiekėjų padėčiai poveikis nebūtų daromas.

         6.6.   Kiti argumentai

               (144)

               Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė Sąjungos rinkoje užima dominuojančią padėtį ir kad nustačius antidempingo priemones importui iš Indonezijos Sąjungos pramonės padėtis sustiprėtų, o tai prieštarautų Sąjungos interesams.

               (145)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienintelis Sąjungos gamintojas negalėjo išlaikyti savo pardavimo Sąjungoje apimties, nes dėl importo iš Indonezijos jis prarado rinkos dalį. Be to, dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos daromo spaudimo kainoms Sąjungos pramonė negalėjo padidinti kainų pagal padidėjusias žaliavų sąnaudas ir patyrė didelių nuostolių tiriamuoju laikotarpiu. Komisija taip pat pažymėjo, kad dėl importo iš kitų trečiųjų šalių, kurios gali laisvai tiekti Sąjungos rinkai, egzistuoja konkurencija. Dėl šių priežasčių pritrūko įrodymų dėl tariamai Sąjungos pramonės užimamos dominuojančios padėties ir šis argumentas turėjo būti atmestas.

               (146)

               Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad importo iš kitų trečiųjų šalių kainos yra per didelės, todėl importui iš Indonezijos nebūtų alternatyvos.

               (147)

               Primenama, kad 2010–2011 finansiniais metais importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis buvo didelė. Dėl importo dempingo kaina iš Indonezijos importo iš trečiųjų šalių kainoms taip pat darytas spaudimas ir dėl minėto importo šių šalių pardavimo apimtis ir rinkos dalis labai sumažėjo. Nustačius muitus iš Indonezijos importuojamam MSG kitos šalys, kaip antai Brazilija, Korėja ir Vietnamas, turėtų atgauti prarastas Sąjungos rinkos dalis. Kalbant apie kainas, antidempingo priemonėmis siekiama sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas Sąjungoje, taigi siekiama, kad į Sąjungą būtų importuojama sąžiningomis kainomis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra tikėtina, kad nustačius muitus galutinės grandies pramonės padėčiai būtų daromas didelis poveikis. Todėl teiginys, kad nebuvo jokių alternatyvių pasiūlos šaltinių, buvo atmestas.

         6.7.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (148)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad laikinųjų priemonių taikymas importuojamam Indonezijos kilmės MSG neatitiktų Sąjungos interesų.

         7.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (149)

               Atsižvelgiant į Komisijos padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės, kad būtų apsisaugota nuo tolesnės importo dempingo kaina Sąjungos pramonei daromos žalos.

         7.1.   Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)

               (150)

               Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, taikomą siekiant pašalinti Sąjungos pramonės patirtą žalą.

               (151)

               Žala būtų pašalinta, jei Sąjungos pramonė galėtų padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis, parduodama panašų produktą Sąjungoje. Kadangi Komisija nustatė, kad dėl importo dempingo kaina poveikis patirtas trečiaisiais nagrinėjamojo laikotarpio metais, pelno dydis nustatytas pagal dvejus pirmuosius to laikotarpio metus nesant dempingo. Komisija laikėsi nuomonės, kad tikslinga taikyti vidutinį svertinį pelno skirtumą, kaip nustatyta 89 konstatuojamojoje dalyje. Nustatytas 5–15 % dydžio pelno skirtumas. Tikslesnio pelno skirtumo negalima atskleisti dėl konfidencialumo priežasčių. Tuo remdamasi Komisija, pridėjusi apskaičiuotą pelno dydį prie Sąjungos pramonės gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu, apskaičiavo nežalingą Sąjungos pramonės panašaus produkto kainą. Tuomet, remdamasi bendradarbiaujančių eksportuojančių Indonezijos gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos pramonės tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį. Palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės importo CIF vertės procentu. Žalos skirtumai apskaičiuoti taikant atitinkamai 5 % ir 15 % pelno dydžius, kaip nurodyta 154 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje lentelėje.

               (152)

               Kaip minėta 64 konstatuojamojoje dalyje, vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad į Sąjungos rinką importuoto ir Sąjungos pramonės Sąjungos vidaus rinkoje parduoto MSG grynumas gali skirtis ir todėl reikėtų atitinkamai pakoreguoti. Dėl toje pačioje konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių koregavimas nebuvo pagrįstas ir šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

         7.2.   Laikinosios priemonės

               (153)

               Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę importuojamam Indonezijos kilmės MSG turėtų būti nustatytos laikinosios antidempingo priemonės. Komisija palygino žalos skirtumus ir dempingo skirtumus. Muitų dydis turėtų būti nustatytas pagal mažesnį iš dempingo ir žalos skirtumų.

               (154)

               Remiantis tuo, kad išdėstyta, laikinosios antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:

                           (%)

                           Šalis

                           Bendrovė

                           Dempingo skirtumas

                           Žalos skirtumas

                           Laikinasis antidempingo muitas

                           Indonezija

                           PT. Cheil Jedang Indonesia

                           7,0

                           [24,6–39,8]

                           7,0

                           Indonezija

                           PT. Miwon Indonesia

                           13,3

                           [27,9–43,6]

                           13,3

                           Indonezija

                           Visos kitos bendrovės

                           28,4

                           [31,4–47,0]

                           28,4

               (155)

               Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamam nagrinėjamajam produktui, pagamintam bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikoma jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.

               (156)

               Bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (11). Prašyme turi būti pateikiama visa susijusi informacija, įskaitant informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportu, kuriuos lėmė, pvz., minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Pagrįstais atvejais Komisija atnaujins bendrovių ir konkrečioms bendrovėms taikomų antidempingo muitų sąrašą.

               (157)

               Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką dėl didelių muitų normų skirtumų, reikia nustatyti specialias priemones, kuriomis būtų užtikrinamas konkrečioms bendrovėms taikomų antidempingo muitų taikymas. Bendrovės, kurioms taikomas konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muitas privalo valstybių narių muitinėms pateikti galiojančią komercinę sąskaitą faktūrą. Sąskaita faktūra privalo atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Importuojamam produktui, su kuriuo nepateikiama tokia sąskaita faktūra, bus taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas.

               (158)

               Siekiant užtikrinti, kad antidempingo muitai taikomi tinkamai, visoms kitoms bendrovėms taikomas antidempingo muitas bus taikomas ne tik atliekant šį tyrimą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir gamintojams, kurie tiriamuoju laikotarpiu neeksportavo į Sąjungą.

         8.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

               (159)

               Siekdama gero administravimo, Komisija paragins visas suinteresuotąsias šalis pranešti apie save ir prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų per nustatytą laikotarpį.

               (160)

               Išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra laikinos ir gali būti persvarstytos nustatant galutines priemones,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamam Indonezijos kilmės mononatrio glutamatui, kurio KN kodas šiuo metu yra ex 2922 42 00 (TARIC kodas 2922420010) nustatomas laikinasis antidempingo muitas.
   2.   Laikinojo antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

               Bendrovė

               Laikinasis antidempingo muitas
               (%)

               Papildomas TARIC kodas

               PT. Cheil Jedang Indonesia

               7,0

               B961

               PT. Miwon Indonesia

               13,3

               B962

               Visos kitos bendrovės

               28,4

               B999

         3.   Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri turi atitikti priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms taikomas muitas.
   4.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.
   5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   1.   Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo suinteresuotosios šalys gali:

               a)

               prašyti, kad būtų atskleisti pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas;

               b)

               pareikšti savo nuomonę raštu Komisijai ir

               c)

               prašyti, kad Komisija ir (arba) Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

         2.   Per 25 dienas po šio reglamento įsigaliojimo Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalyje nurodytos šalys gali pateikti pastabų dėl laikinųjų priemonių taikymo.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 20 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  Pranešimas apie antidempingo tyrimo dėl importuojamo Indonezijos kilmės mononatrio glutamato inicijavimą (OL C 349, 2013 11 29, p. 5).

      (3)  OL C 349, 2013 11 29, p. 14.

      (4)  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).

      (5)  Tai sutapo su vienintelio Sąjungos gamintojo finansiniais metais (nuo balandžio 1 d. iki kovo 31 d.; 2010–2011, 2011–2012, 2012–2013 finansiniai metai ir TL).

      (6)  OL L 97, 2007 4 12, p. 6.

      (7)  2008 m. rugpjūčio 27 d. Komisijos direktyva 2008/84/EB, nustatanti konkrečius maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, grynumo kriterijus (OL L 253, 2008 9 20, p. 1).

      (8)  Vidutinės kainos neapima taikomų antidempingo muitų.

      (9)  http://ec.europa.eu/agriculture/sugar/presentations/price-reporting_en.pdf

      (10)  2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 259/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 648/2004 nuostatos dėl fosfatų ir kitų fosforo junginių naudojimo plataus vartojimo skalbinių plovikliuose ir plataus vartojimo automatinėms indaplovėms skirtuose plovikliuose (OL L 94, 2012 3 30, p. 16).

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H 1049 Brussels, Belgija.

      PRIEDAS
      1 straipsnio 3 dalyje nurodytoje galiojančioje komercinėje sąskaitoje faktūroje turi būti ši komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusios bendrovės atstovo pasirašyta deklaracija:

                  —

                  Komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos.

                  —

                  Deklaracija: „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto mononatrio glutamato (papildomas TARIC kodas), parduoto eksportui į Europos Sąjungą, pagamino (bendrovės pavadinimas ir adresas) Indonezijoje. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

            Data ir parašas


title: 2013 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 14/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
12.1.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 8/10

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 14/2013
   2013 m. sausio 11 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. sausio 11 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  58,6

                  TN

                  169,4

                  TR

                  100,8

                  ZZ

                  109,6

                  0707 00 05

                  EG

                  194,1

                  TR

                  137,0

                  ZZ

                  165,6

                  0709 91 00

                  EG

                  158,2

                  ZZ

                  158,2

                  0709 93 10

                  MA

                  103,4

                  TR

                  108,1

                  ZZ

                  105,8

                  0805 10 20

                  EG

                  59,4

                  MA

                  59,0

                  TR

                  67,7

                  ZA

                  103,6

                  ZZ

                  72,4

                  0805 20 10

                  MA

                  99,3

                  ZZ

                  99,3

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  73,6

                  TR

                  90,1

                  ZZ

                  81,9

                  0805 50 10

                  TR

                  79,7

                  ZZ

                  79,7

                  0808 10 80

                  BA

                  47,0

                  CN

                  99,8

                  MK

                  29,3

                  US

                  164,9

                  ZZ

                  85,3

                  0808 30 90

                  CN

                  50,7

                  US

                  133,9

                  ZZ

                  92,3

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.