title: 2012 m. balandžio 16 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 349/2012, kuriuo, remiantis priemonių galiojimo termino peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai

text:
24.4.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 110/3

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 349/2012
   2012 m. balandžio 16 d.
   kuriuo, remiantis priemonių galiojimo termino peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2, 5 ir 6 dalis,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

               (1)

               Reglamentu (EB) Nr. 130/2006 (2) (toliau – pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį 0–34,9 % dydžio antidempingo muitą importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės vyno rūgščiai (toliau – VR). Primenama, kad eksportuojančio Kinijos gamintojo „Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.“ (toliau – „Hangzhou Bioking“) pagamintai VR nustatyta 0 % galutinio antidempingo muito norma, o kitiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams – 4,7–34,9 % galutinio antidempingo muito normos.

               (2)

               Atlikus pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijuotą peržiūrą, 2008 m. vasario 22 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 150/2008 (3) iš dalies pakeitė minėtų priemonių aprėptį.

               (3)

               2012 m. balandžio 16 d., atlikus „Hangzhou Bioking“ taikomų galiojančių priemonių peržiūrą, inicijuotą pagal Reglamento (EB) Nr. 1515/2001 2 straipsnio 3 dalį, atsižvelgiant į PPO Apeliacinės tarybos pranešimą „Meksika – galutinės antidempingo priemonės jautienai ir ryžiams“ (4), kurio 305 ir 306 pastraipose nustatyta, kad eksportuojančiam gamintojui, kuris, kaip nustatyta per pirminį tyrimą, dempingo nevykdė, galutinė priemonė, nustatyta atlikus tokį tyrimą, neturi būti taikoma, ir kad neturi būti vykdomos su šiuo gamintoju susijusios administracinio pobūdžio peržiūros arba peržiūros dėl pasikeitusių aplinkybių, Taryba Reglamentu (ES) Nr. 332/2012 (5) iš dalies pakeitė „Hangzhou Bioking“ taikomas priemones.

               (4)

               Tyrimas, po kurio pirminiu reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau vadinamas pirminiu tyrimu.

         2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (5)

               Paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių galiojimo terminą (6), 2009 m. spalio 27 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą pateikė šie gamintojai (toliau – pareiškėjai): „Distillerie Bonollo SpA“, „Industria Chimica Valenzana SpA“, „Distillerie Mazzari SpA“, „Caviro Distillerie S.r.l“ ir „Comercial Quimica Sarasa SL“, pagaminantys didžiausią dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 %, visos Sąjungoje pagaminamos VR.

               (6)

               Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių, nustatytų importuojamai Kinijos kilmės VR, galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos.

         3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

               (7)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūrą, 2011 m. sausio 26 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (7) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) informavo apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

         4.   Susiję atvejai

               (8)

               Be to, 2011 m. liepos 29 d. Komisija paskelbė pagal 5 straipsnį inicijuojanti antidempingo tyrimą (8) dėl importuojamos Kinijos kilmės VR, kurią eksportuoja tik vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas – „Hangzhou Bioking“.

               (9)

               Tą pačią dieną Komisija paskelbė apie dalinės tarpinės peržiūros (9), per kurią nagrinėjamas tik su dviem eksportuojančiais Kinijos gamintojais, t. y. „Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd“ (Changzhou) ir „Ninghai Organic Chemical Factory“ (Ninghai), susijęs dempingas, inicijavimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį dėl importuojamai Kinijos kilmės VR taikomų antidempingo priemonių.

         5.   Tyrimas

   5.1.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (10)

               Atliekant dempingo tęsimosi tyrimą nagrinėtas 2010 m. sausio 1 d.–2010 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         5.2.   Su tyrimu susijusios šalys

               (11)

               Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems susijusiems Sąjungos naudotojams ir jų asociacijoms bei susijusios eksportuojančios šalies atstovams.

               (12)

               Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

               (13)

               Atsižvelgiant į tai, kad šiame tyrime dalyvauja akivaizdžiai daug eksportuojančių Kinijos gamintojų, nesusijusių Sąjungos importuotojų ir Sąjungos gamintojų, pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pirmiau minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

               (14)

               Atsižvelgiant į gautus atsakymus, buvo nuspręsta Sąjungos gamintojams taikyti atranką. Nė vienas nesusijęs Sąjungos importuotojas tyrime nebendradarbiavo. Kalbant apie eksportuojančius gamintojus iš Kinijos, norą bendradarbiauti tyrime pareiškė tik du eksportuojantys gamintojai. Todėl nuspręsta, kad eksportuojančių gamintojų atranka nebūtina.

               (15)

               Šeši Sąjungos gamintojai per nustatytą terminą pateikė pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją ir sutiko dalyvauti atrankoje. Remdamasi šių Sąjungos gamintojų pateikta informacija Komisija atrinko keturis gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį. Bendra jų pardavimo apimtis sudarė 61 % pardavimo Sąjungos rinkoje apimties.

               (16)

               Į klausimyną atsakė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, du Sąjungos naudotojai ir du eksportuojantys Kinijos gamintojai. Be to, du bendradarbiaujantys Sąjungos gamintojai pateikė prašytus bendruosius duomenis, kurių reikėjo žalos analizei atlikti.

               (17)

               Į dempingo ir žalos analizę neįtrauktas bendrovės „Hangzhou Bioking“, kurios individualus dempingo skirtumas pirminio tyrimo metu buvo nulis, vykdytas eksportas, įskaitant dempingo tęsimosi ir jo daromos žalos pasikartojimo tikimybę. Todėl šios peržiūros analizė buvo pagrįsta nagrinėjamojo produkto eksportu iš Kinijos į Sąjungą per PTL, kuris šiame reglamente vadinamas „eksportu, kuriam taikomos priemonės“, išskyrus gamintojo „Hangzhou Bioking“ vykdytą eksportą.

               (18)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose:

                           a)

                           Sąjungos gamintojai

                                       —

                                       „Comercial Quimica Sarasa SL“,

                                       —

                                       „Alcoholera Vinícola Europea S.A.“,

                                       —

                                       „Distillerie Mazzari S.p.a.“,

                                       —

                                       „Distillerie Bonollo S.p.a.“;

                           b)

                           Eksportuojantys Kinijos gamintojai

                                       —

                                       „Changmao Biochemical Engineering Co Ltd“,

                                       —

                                       „Ninghai Organical Chemical Factory“;

                           c)

                           Naudotojai

                                       —

                                       „Danisco A/S“,

                                       —

                                       „Kerry (NL) B.V.“;

                           d)

                           Panašios šalies gamintojas

                                       —

                                       „Tarcol S.A., Argentina“.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

               (19)

               Šioje peržiūroje nagrinėjamas tas pats produktas, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 150/2008, kuriuo, kaip paaiškinta pirmiau, iš dalies pakeista pirminiu reglamentu nustatytų priemonių aprėptis. Nagrinėjamasis produktas – Kinijos kilmės vyno rūgštis, išskyrus D-(-)- vyno rūgštį su ne mažiau kaip 12,0 laipsnių neigiama optine rotacija, matuojama vandens tirpale Europos farmakopėjoje nurodytu metodu, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2918 12 00 (TARIC kodas 2918120090) (toliau – nagrinėjamasis produktas).

               (20)

               Atlikus peržiūros tyrimą, patvirtinta pirminio tyrimo išvada, kad į Sąjungos rinką importuojamas nagrinėjamasis produktas ir eksportuojančių gamintojų gaminamas ir vidaus rinkoje parduodamas produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas (toliau – panašus produktas) pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis charakteristikomis bei naudojami ta pačia paskirtimi. Todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         C.   DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

   1.   Įžanginės pastabos

               (21)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos.

               (22)

               Kaip minėta 13 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į galimą didelį šiame tyrime dalyvaujančių eksportuojančių gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta taikyti atranką. Iš 20 žinomų eksportuojančių gamintojų, bendradarbiauti pasisiūlė tik dvi bendrovės, kurios abi naudojasi rinkos ekonomikos režimu. Šios dvi bendrovės PTL importavo didžiąją dalį nagrinėjamojo produkto iš Kinijos į Sąjungą, išskyrus bendrovės „Hangzhou Bioking“, kurios individualus dempingo skirtumas pirminio tyrimo metu buvo nulis, importuojamą dalį.

         2.   Importas dempingo kaina per PTL

   2.1.   Panaši šalis

               (23)

               Remiantis tuo, kad Kinija yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis, ir remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER), normaliąją vertę reikia nustatyti pagal atitinkamos rinkos ekonomikos trečiosios šalies (toliau – panaši šalis) kainas ar apskaičiuotą vertę.

               (24)

               Kaip ir pirminiame tyrime, pranešime apie inicijavimą Argentina buvo pasiūlyta kaip tinkama panaši šalis normaliajai vertei nustatyti. Suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti pastabas dėl tokio pasirinkimo.

               (25)

               Vienas pramoninis vyno rūgšties vartotojas nurodė, kad esama tam tikrų apribojimų dėl Argentinos pasirinkimo panašia šalimi ir teigė, kad ji neturėtų būti vienintelis matas normaliajai vertei nustatyti. Susijusi šalis pirmiausia nurodė tariamus gamybos skirtumus tarp Kinijos ir Argentinos, ribotą metinės produkcijos kiekį, palyginti su pasauline produkcija ir valiutos keitimo kurso svyravimus. Tačiau nė vienas iš šių teiginių nebuvo pagrįstas kokiais nors dokumentais.

               (26)

               Bet kuriuo atveju, į skirtingus gamybos procesus Argentinoje ir Kinijoje ir su tuo susijusį poveikį nagrinėjamojo produkto sąnaudų apskaičiavimui ir vertei jau buvo atsižvelgta pirminiame tyrime ir buvo padaryta išvada, kad tai nekeičia šių produktų, kurie, kaip buvo nustatyta, yra panašūs, palyginamumo. Kadangi pramoninio vartotojo prielaida nesuteikė jokios naujos informacijos ir jo teiginiai nebuvo pagrįsti, argumentas buvo atmestas. Todėl šios priemonių galiojimo termino peržiūros išvadomis patvirtinamos pirminio tyrimo išvados, t. y. kad gamybos proceso skirtumai neturi poveikio produktų palyginamumui.

               (27)

               Ribotas Argentinos metinės produkcijos kiekis, palyginti su pasauline VR produkcija, nėra svarbus argumentas vertinant, ar konkreti rinka yra tinkama normaliajai vertei panašioje rinkoje nustatyti. Iš tiesų, tyrimas patvirtino, kad Argentina yra atvira ir konkurencinga rinka, kurioje veikia mažiausiai du veiklos vykdytojai. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

               (28)

               Argumentas dėl didelių valiutos keitimo kurso svyravimų tarp regionų nebuvo pagrįstas. Be to, atlikus tyrimą vietoje negauta jokių duomenų, rodančių, kad skirtinguose regionuose valiutos kursai yra iškraipyti. Todėl šis argumentas taip pat buvo atmestas.

               (29)

               Taigi, kaip ir pirminiame tyrime, padaryta išvada, kad Argentina yra tinkama panaši šalis ir ja remiantis bus nustatyta normalioji vertė.

               (30)

               Buvo susisiekta su dviem žinomomis Argentinos bendrovėmis, tačiau tik viena iš jų sutiko bendradarbiauti, atsakyti į klausimyną ir leido atlikti tikrinamąjį vizitą. Nustatant normaliąją vertę buvo naudojamasi šios bendrovės duomenimis.

         2.2.   Normalioji vertė

               (31)

               Dviem bendrovėms, kurioms pirminiame tyrime suteiktas RER, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis atitinkamais jų duomenimis. Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsniu, Komisija išnagrinėjo, ar vyno rūgšties pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vietos rinkoje per PTL buvo tipiškas, t. y. ar vidaus vartojimui skirto produkto pardavimo apimtis sudarė 5 % ar daugiau nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą.

               (32)

               Vienai bendrovei, kuriai suteiktas RER, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota, nes jos pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo nepakankama, kad ją būtų galima laikyti tipiška, kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje. Todėl nustatyta normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis bendrovės gamybos sąnaudomis ir pardavimo, bendrosiomis ir administracinėmis išlaidomis ir pelnu, gautu už vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotą panašų produktą.

               (33)

               Kitos bendrovės, kuriai suteiktas RER, pardavimo vidaus rinkoje apimtis įprastomis prekybos sąlygomis buvo tipiška, todėl normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų pirkėjų eksportuojančioje šalyje sumokėtomis kainomis.

               (34)

               Bendrovių, kurioms pirminiame tyrime nebuvo suteiktas RER, atveju remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu normalioji vertė nustatyta pagal informaciją, gautą iš panašios šalies bendradarbiaujančio gamintojo.

               (35)

               Todėl pardavimo panašios šalies nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje apimtis taip pat buvo įvertinta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnyje nustatytą kriterijų. Komisija galėjo patikrinti, kad įprastomis prekybos sąlygomis buvo parduotas pakankamas kiekis ir todėl juo galima buvo remtis nustatant normaliąją vertę bendrovėms, kurioms nesuteiktas RER.

         2.3.   Eksporto kaina

               (36)

               Visas bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

               (37)

               Nustatant visų kitų Kinijoje įsisteigusių gamintojų eksporto kainą, buvo remiamasi importo statistikos duomenimis, įkeltais į duomenų bazės 14 straipsnio 6 dalį.

         2.4.   Palyginimas

               (38)

               Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

               (39)

               Siekiant užtikrinti, kad bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų atveju normalioji vertė ir eksporto kaina būtų palygintos teisingai, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi atitinkamais pataisymais buvo atsižvelgta į tam tikrus transporto, draudimo, mokesčių ir kredito sąnaudų skirtumus, turinčius įtakos kainoms ir jų palyginamumui.

               (40)

               Siekiant teisingai palyginti panašios šalies normaliąją vertę EXW sąlygomis ir 37 konstatuojamojoje dalyje nurodytą eksporto kainą, CIF eksporto kainos buvo pritaikytos prie EXW naudojant tikrinamųjų vizitų metu surinktus duomenis.

         2.5.   Dempingo skirtumas

               (41)

               Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, dempingo skirtumas buvo nustatytas lyginant vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina.

               (42)

               Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems pirminiame tyrime buvo suteiktas RER, atveju, šis palyginimas parodė, kad šios bendrovės tęsė dempingą, nors jis ir buvo šiek tiek mažesnis.

               (43)

               Apskaičiavus muitą kitiems gamintojams, paaiškėjo, kad dempingo lygis yra didelis ir net didesnis nei pirminiame tyrime.

         3.   Dempingo tęsimosi tikimybė

               (44)

               Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė.

               (45)

               Šiuo atžvilgiu buvo išnagrinėti šie veiksniai: importo iš Kinijos dempingo kainomis apimtis ir kainos, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Kinijoje, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas.

         3.1.   Importo iš Kinijos dempingo kainomis apimtis ir kainos

               (46)

               2006 m. sausio mėn. nustačius galutines priemones, importas iš Kinijos dempingo kainomis toliau didėjo – nuo 3 034 metrinių tonų 2007 m. iki 3 649 metrinių tonų PTL, t. y. padidėjo apie 20 %. Kartu per nagrinėjamąjį laikotarpį vienu procentiniu punktu padidėjo importo iš Kinijos dempingo kainomis rinkos dalis – nuo 12,6 % 2007 m. iki 13,5 % per PTL.

               (47)

               Tuo pačiu laikotarpiu importo iš Kinijos dempingo kainomis kainos išliko santykinai stabilios: 2007–2008 m. padidėjo 12,6 %, o 2009 m. ir PTL mažėjo ir per pastarąjį laikotarpį pasiekė tokį pat lygį, koks buvo 2007 m.

         3.2.   Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Kinijoje

               (48)

               Kalbant apie bendrus VR gamybos Kinijoje pajėgumus, iš įvairių viešų informacijos šaltinių (10) matyti, kad gamybos pajėgumai gerokai viršija paklausą Kinijos vidaus rinkoje.

               (49)

               Remiantis atliekant tyrimą vietoje gauta informacija, gauta ir rinkos tyrimais (11), bendri Kinijos gamybos pajėgumai vertinami maždaug 25 000 metrinių tonų. Kinijos rinka, palyginti su šios šalies turimais pajėgumais, yra maža – joje suvartojama 5 000 metrinių tonų.

               (50)

               Be to, esama aiškių požymių, kad pajėgumai Kinijoje yra didesni nei 25 000 metrinių tonų. Iš tiesų, lyginant pirminio tyrimo laikotarpio ir PTL duomenis, bendri dviejų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų pajėgumai padidėjo daugiau nei 200 %. Atitinkamai, nepanaudoti pajėgumai PTL sudarė apie 20 % bendrų pajėgumų.

               (51)

               Be to, remiantis duomenimis, gautais iš 48 konstatuojamojoje dalyje nurodytų ataskaitų suvestinių, ir vieša informacija, paaiškėjo, kad 2007 m. įsisteigė bent du nauji vyno rūgšties gamintojai.

               (52)

               Taigi, aišku, kad pajėgumai Kinijoje yra neproporcingi, palyginti su vidaus vartojimu, todėl akivaizdu, kad Kinijos gamintojams būtinai reikia stiprinti savo poziciją eksporto rinkose.

         3.3.   Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas

               (53)

               Iš informacijos, gautos iš bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių, matyti, kad trečiosioms šalims taikomų kainų lygis atitinka kainų, kurias jos galėtų nustatyti Sąjungos rinkoje, lygį. Kaip minėta pirmiau, Kinijos vidaus rinkoje esama didelių perteklinių gamybos pajėgumų, todėl akivaizdu, kad gamintojams reikia ieškoti alternatyvių rinkų šiam gamybos pajėgumų pertekliui panaudoti.

               (54)

               Sąjungos rinka yra bene didžiausia rinka pasaulyje, kurioje suvartojama apie 40 % pasaulyje pagaminamos vyno rūgšties ir, kaip minėta 60 konstatuojamojoje dalyje, ji vis dar plečiasi. Be to, iš tyrimo metu surinktos informacijos matyti, kad Kinijos bendrovės aktyviai domisi savo pozicijos stiprinimu didžiausioje pasaulio rinkoje ir norėtų išlaikyti didelę rinkos dalį Sąjungos rinkoje.

         4.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

               (55)

               Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas išvadas, galima daryti išvadą, kad didelis produkto kiekis vis dar importuojamas iš Kinijos dempingo kainomis ir esama didelės tikimybės, kad dempingas tęsis. Atsižvelgiant į nepanaudotų pajėgumų perteklių Kinijoje, įskaitant Kinijos rinkoje atsiradusius naujus gamintojus ir faktą, kad Sąjungos rinka yra didžiausia rinka pasaulyje, siūlanti patrauklias kainas, galima daryti išvadą, jog tikėtina, kad antidempingo priemonėms baigus galioti, Kinijos eksportuotojai ir toliau didins savo eksportą į Sąjungą dempingo kainomis.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

               (56)

               Per PTL Sąjungoje panašų produktą gamino devyni gamintojai. Iš šių devynių gamintojų, šeši visapusiškai bendradarbiavo tyrime, pateikė atrankos formas ir paprašė būti atrenkami. Nustatyta, kad šie šeši gamintojai pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 73 %) viso Sąjungoje pagaminamo panašaus produkto. Kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje, devyni gamintojai, kurie prašyme atlikti peržiūrą pateikė informacijos, pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį toliau vadinami Sąjungos pramone.

               (57)

               Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai:

                           —

                           makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, našumas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo ankstesnio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis informacija, surinkta iš gamintojų, kurie kreipėsi per atranką, o kitų trijų Sąjungos gamintojų atveju – remiantis vertinimu, pagrįstu prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis,

                           —

                           atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (vidutinės vieneto kainos, atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta informacija.

               (58)

               Pažymima, kad Sąjungos VR rinkoje yra pakankamai nedaug gamintojų, tai daugiausia Italijoje ir Ispanijoje įsisteigusios mažosios ir vidutinės įmonės. Išskyrus vieną Ispanijoje įsisteigusį gamintoją, kuris tik gamina VR, visi kiti gamintojai yra vertikaliai integruoti, o pagrindinė jų veikla yra alkoholio gamyba iš vyno nuosėdų, o VR yra tik šalutinis šio proceso produktas.

         E.   PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

   1.   Suvartojimas Sąjungos rinkoje

               (59)

               Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos gamintojų pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, Kinijos eksporto duomenų baze ir iš Eurostato gautais duomenimis apie Sąjungos rinkos importo apimtį ir skaičiavimais, pagrįstais prašyme atlikti peržiūrą nurodyta informacija apie kitus Sąjungos gamintojus.

               (60)

               VR suvartojimas Sąjungoje nuo 2007 m. iki PTL pabaigos padidėjo 11 %. Konkrečiau, tikroji paklausa 2007–2009 m. sumažėjo 15 % Tačiau per PTL Sąjungos suvartojimas pasiekė 29 964 tonas, t. y. palyginti su praėjusiais metais, gerokai padidėjo – 26 procentiniais punktais. Šį padidėjimą lėmė didelis vyno rūgšties kainos elastingumas. Iš tiesų, kai kainos žemos, kaip buvo per PTL, VR gali būti naudojama papildomoms paskirtims, kaip kitų žaliavinių cheminių produktų, pavyzdžiui, citrinų ar obuolių rūgšties, pakaitalas, taigi, dėl to bendras Sąjungos suvartojimas padidėja.

                  1   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Bendras ES suvartojimas (tonomis)

                           26 931

                           25 333

                           22 983

                           29 964

                              Indeksas

                              100

                              94

                              85

                              111

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai, Kinijos eksporto duomenų bazė, Eurostatas

         2.   Importo iš Kinijos apimtis, rinkos dalis ir kainos

   2.1.   Apimtis ir rinkos dalis

               (61)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos į Sąjungą apimtis padidėjo 45 %. Per PTL ji siekė 8 495 tonas arba 28,4 % rinkos dalies.

               (62)

               Kinijos eksportuotojų, kuriems taikomos antidempingo priemonės, į Sąjungą importuojamos VR apimtis padidėjo 20 % ir per PTL pasiekė 3 649 tonas arba 12,2 % rinkos dalies (nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje siekė 11,3 %). Likusias 4 846 tonas importavo Kinijos eksportuotojas, kuriam taikomas nulinis muitas ir kurio dalis bendrame Kinijos eksporte į Sąjungą nagrinėjamuoju laikotarpiu taip pat padidėjo (9 procentiniais punktais).

                  2   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, apimtis (tonomis)

                           3 035

                           3 042

                           2 945

                           3 649

                              Indeksas = 100

                              100

                              100

                              97

                              120

                           Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, rinkos dalis

                           11,3 %

                           12,0 %

                           12,8 %

                           12,2 %

                              Indeksas = 100

                              100

                              106

                              113

                              107

         2.2.   Kainos ir priverstinis jų mažinimas

               (63)

               Toliau lentelėje pateikiama vidutinių CIF importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, kainų ES pasienyje raida ir atitinkamos vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos.

                  3   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Importo iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, kaina (EUR už toną)

                           1 834

                           2 060

                           1 966

                           1 819

                              Indeksas = 100

                              100

                              112

                              107

                              99

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai, duomenų bazės 14 straipsnio 6 dalis

               (64)

               Vidutinė Kinijos eksporto, kuriam taikomos priemonės CIF lygmeniu, vieneto pardavimo kaina per PTL siekė 1 819 EUR už metrinę toną, t. y. padidėjo 20 % nagrinėjamuoju laikotarpiu.

               (65)

               Kalbant apie VR pardavimo Sąjungos rinkoje kainą per PTL, buvo palygintos Sąjungos pramonės gaminamos ir parduodamos VR ir iš Kinijos importuojamos VR, kuriai taikomos priemonės, kainos. Atitinkamomis Sąjungos pramonės gamintojų pardavimo kainomis pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, t. y. buvo atskaitytos gabenimo Sąjungoje sąnaudos ir nuolaidos bei lengvatos. Šios kainos buvo palygintos su pirmiau minėtų Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainomis atėmus nuolaidas ir pakoregavus, jei reikia, pagal CIF ES pasienyje kainą ir atitinkamai pakoregavus pagal muitinės procedūrų atlikimo išlaidas bei išlaidas po importo. Sąjungos pramonės vidutinė svertinė pardavimo kaina per PTL buvo 2 496 EUR už metrinę toną.

               (66)

               Palyginus pagal atskiras rūšis, paaiškėjo, kad iš Kinijos importuojamas nagrinėjamasis produktas, kuriam taikomos priemonės, per PTL Sąjungoje buvo parduodamas kainomis, kurios buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, t. y. pastarąsias išreiškus procentais – mažesnės 32,6 %

         3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

               (67)

               Toliau esančioje lentelėje pateikiama importo iš kitų trečiųjų šalių raida nagrinėjamuoju laikotarpiu ir nurodoma jo apimtis, rinkos dalis ir vidutinė importo kaina.

                  4   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)

                           590

                           135

                           156

                           845

                              Indeksas = 100

                              100

                              23

                              26

                              143

                           Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis

                           2,2 %

                           0,5 %

                           0,7 %

                           2,8 %

                              Indeksas = 100

                              100

                              24

                              31

                              129

                           Importo kaina (EUR/t)

                           2 503

                           2 874

                           2 300

                           2 413

                              Šaltinis. Eurostatas, duomenų bazės 14 straipsnio 6 dalis

               (68)

               VR importo į ES iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 43 % ir PTL siekė 845 tonas. Šio importo kaina yra santykinai didelė ir gerokai didesnė už atitinkamą importo iš Kinijos kainą ir tik šiek tiek mažesnė nei vidutinė Sąjungos pramonės kaina. Tačiau galima teigti, kad eksportas iš kitų trečiųjų šalių buvo nedidelis, nes per PTL jis sudarė tik 2,8 % rinkos dalį, nepaisant staigaus procentinės dalies padidėjimo nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje.

         4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (69)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės padėčiai įtakos nagrinėjamuoju laikotarpiu turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

         4.1.   Įžanginės pastabos

               (70)

               Kadangi vykdyta Sąjungos pramonės atstovų atranka, analizuojant žalą dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje.

         4.2.   Makroekonominiai rodikliai

   a)   Gamyba

               (71)

               Sąjungos gamybos apimtis nuo 2007 m. iki PTL pabaigos padidėjo 5 %. Konkrečiau, nuo 2009 m. iki PTL pabaigos ji padidėjo 19 procentinių punktų, t. y. iki maždaug 30,5 tūkstančio metrinių tonų, o 2007–2009 m. staiga sumažėjo 14 %. Padidėjus gamybai, Sąjungos pramonė galėjo apriboti gamybos sąnaudų augimą ir buvo daromas teigiamas poveikis visam Sąjungos pramonės pelningumui.

                  5   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Gamybos apimtis (tonomis)

                           29 000

                           27 500

                           25 000

                           30 588

                              Indeksas = 100

                              100

                              95

                              86

                              105

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą

         b)   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (72)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai sumažėjo 2 %.

               (73)

               2007 m. pajėgumų naudojimas siekė 63 %, 2009 m. sumažėjo iki 56 %, o PTL padidėjo iki 68 %. 2009 m. pajėgumų naudojimas suprastėjo dėl neigiamo krizės poveikio. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendras pajėgumų naudojimas padidėjo 8 %, o tai padėjo dar labiau sumažinti pastoviąsias išlaidas.

                  6   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Gamybos pajėgumai (tonomis)

                           46 000

                           46 000

                           45 000

                           45 000

                              Indeksas = 100

                              100

                              100

                              98

                              98

                           Pajėgumų naudojimas

                           63 %

                           60 %

                           56 %

                           68 %

                              Indeksas = 100

                              100

                              95

                              88

                              108

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą

         c)   Pardavimo apimtis

               (74)

               Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje apimtis PTL nežymiai padidėjo – 1 %. Pirmiausia, 2007–2008 m. ji sumažėjo 11 %, o 2009 m. sumažėjo dar 9 % ir nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje pasiekė beveik tokį patį lygį, koks buvo nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje; tokie svyravimai iš esmės buvo susiję su 2008–2009 m. ekonomikos krize.

                  7   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Pardavimas nesusijusioms šalims Sąjungoje (tonomis)

                           20 489

                           18 165

                           16 709

                           20 623

                              Indeksas = 100

                              100

                              89

                              82

                              101

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą

         d)   Rinkos dalis

               (75)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamintojai prarado 7,3 procentinio punkto rinkos dalies, kuri sumažėjo nuo 76,1 % 2007 m. iki 68,8 % per PTL. Iš šio rinkos dalies sumažėjimo matyti, kad nepaisant padidėjusio suvartojimo, Sąjungos pramonės pardavimas negalėjo didėti tokiu pačiu tempu, kaip nagrinėjamuoju laikotarpiu, bet išliko daugmaž stabilus.

                  8   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Sąjungos gamintojų rinkos dalis

                           76,1 %

                           71,7 %

                           72,7 %

                           68,8 %

                              Indeksas = 100

                              100

                              94

                              95

                              90

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas

         e)   Augimas

               (76)

               Nuo 2007 m. iki PTL pabaigos, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 11 %, Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje išliko stabili, o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 10 %. Taigi daroma išvada, kad Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti rinkos augimu.

         f)   Užimtumas

               (77)

               Sąjungos gamintojų užimtumo lygis nuo 2007 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 28 %. Konkrečiau, dirbančių asmenų skaičius gerokai sumažėjo – nuo 320 (2007 ir 2008 m.), iki 280 (2009 m.) ir 230 per PTL. Užimtumas 2009 m. sumažėjo dėl to, kad daug Sąjungos gamintojų vykdė restruktūrizaciją.

                  9   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Užimtumas (darbuotojai)

                           320

                           320

                           280

                           230

                              Indeksas = 100

                              100

                              100

                              88

                              72

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą

         g)   Našumas

               (78)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 47 %. Iš to matyti, kad gamybai padidėjus 5 %, užimtumas sumažėjo 28 %, taigi, Sąjungos gamintojų efektyvumas padidėjo. Tai buvo ypač akivaizdu per PTL, kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 48 procentiniais punktais didesnis nei 2009 m.

                  10   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Našumas (tonomis vienam darbuotojui)

                           90

                           85

                           89

                           132

                              Indeksas = 100

                              100

                              94

                              99

                              147

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą

         4.3.   Su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys

   h)   Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai

               (79)

               Atrinktų gamintojų metinės vidutinės pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje nuo 2007 iki 2009 m. padidėjo 8 %, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu jos sumažėjo 6 %, nes per PTL metinės vidutinės pardavimo kainos sumažėjo nuo 2 667 EUR už toną 2007 m. iki 2 496 EUR už toną. Kalcio tartrato, kuris yra gaminamas iš vyno nuosėdų ir sudaro 66 % visų VR gamybos sąnaudų, tiekimas skiriasi priklausomai nuo vynuogių vyno derliaus. Todėl palankios arba nepalankios klimato sąlygos turi poveikį bendram kalcio tartrato tiekimui, o tai savo ruožtu daro poveikį vidutinėms metinėms pardavimo kainoms. Reikėtų pažymėti, kad 2007 ir 2008 m. nebuvo palankūs metai vynuogių vyno derliui, todėl padidėjo žaliavų kainos ir pardavimo kainos po gamybos laikotarpio (kadangi tai sezoninis produktas, poveikį galima įvertinti tik po derliaus praėjus keliems mėnesiams). 2009 m., priešingai, buvo palankūs metai vyno derliui, todėl vidutinės metinės pardavimo kainos per PTL buvo 14 % mažesnės, palyginti su ankstesniais metais.

                  11   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Vieneto kaina ES rinkoje (EUR/t)

                           2 667

                           2 946

                           2 881

                           2 496

                              Indeksas = 100

                              100

                              110

                              108

                              94

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą

         i)   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (80)

               Atsižvelgiant į šio tyrimo metu nustatytą dempingą, nebuvo galima nustatyti visiško atsigavimo po ankstesnio dempingo ir manoma, kad Sąjungos pramonė dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką vis dar yra pažeidžiama. Primenama, kad pirminio tyrimo metu buvo nustatyti atitinkamai 4,7 % ir 10,1 % dydžio dempingo skirtumai dviem bendradarbiaujantiems Kinijos gamintojams, kuriems taikytas RER. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas 34,9 % dempingo skirtumas. Be to, kaip minėta 7 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo tyrimas inicijuotas tik vieno Kinijos eksportuojančio gamintojo, t. y. „Hangzhou Bioking“, kuriam netaikomos priemonės, atžvilgiu, ir negalima atmesti galimybės, kad gali būti nustatyta, jog šis eksportuojantis gamintojas vykdė dempingą. Taip pat, kaip pirmiau minėta 48–54 konstatuojamosiose dalyse, dempingo tęsimosi tikimybė buvo nustatyta iš esmės remiantis Kinijoje turimais pertekliniais gamybos pajėgumais ir gana maža Kinijos vidaus rinka. Kalbant apie atsigavimą po ankstesnio importo dempingo kaina iš Kinijos, svarbu priminti, kad 2006 m. sausio mėn. nustačius galutines priemones, importas iš Kinijos, kuriam taikomos priemonės, toliau didėjo, kaip pirmiau minėta 46 konstatuojamojoje dalyje. Todėl nebuvo galima nustatyti jokio faktinio atsigavimo po ankstesnio dempingo ir yra manoma, kad Sąjungos pramonė dėl bet kokio importo dempingo kaina į Sąjungos rinką vis dar yra pažeidžiama.

         j)   Atsargos

               (81)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargų kiekis išliko stabilus ir nežymiai padidėjo 2 %. Konkrečiau, jis staiga padidėjo 65 % 2008 m., tai buvo tiesiogiai susiję pardavimo raida, kaip minėta 74 konstatuojamojoje dalyje. Nuo 2008 m. iki PTL pabaigos atsargų kiekis sumažėjo, nes tuo pačiu laikotarpiu padidėjo pardavimas nesusijusioms šalims.

                  12   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                           863

                           1 428

                           933

                           879

                              Indeksas = 100

                              100

                              165

                              108

                              102

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai

         k)   Darbo užmokestis

               (82)

               Vidutinės darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 19 %, nepaisant atrinktų gamintojų pastangų jas mažinti, visų pirma su nekvalifikuotais darbuotojais susijusias sąnaudas, kaip matyti iš 77 konstatuojamojoje dalyje aptarto bendros darbo jėgos mažinimo.

                  13   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Vidutinis darbo užmokestis (EUR)

                           28 686

                           31 871

                           31 574

                           34 245

                              Indeksas = 100

                              100

                              111

                              110

                              119

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai.

         l)   Pelningumas ir investicijų grąža

               (83)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentiniu dydžiu, padidėjo daugiau nei 6 procentiniais punktais. Konkrečiau, 2007–2008 m. atrinktų gamintojų pelningumas sumažėjo 3,7 procentinio punkto iki 7,7 % ir buvo laikoma, kad jis mažesnis nei tikslinis pelnas, o 2009 m. padidėjo ir PTL siekė 17,6 %

               (84)

               Iš esmės, investicijų grąža (toliau – IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Nuo 36,4 % 2007 m. ji sumažėjo iki 21,9 % 2008 m., o 2009 m. ji padidėjo iki 44,4 % ir per PTL dar labiau didėjo iki 142,9 %. Apskritai, nagrinėjamuoju laikotarpiu IG išliko labai teigiama.

                  14   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           ES pelningumas (grynojo pardavimo %)

                           11,4 %

                           7,7 %

                           12,5 %

                           17,6 %

                              Indeksas = 100

                              100

                              67

                              109

                              153

                           Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)

                           36,4 %

                           21,9 %

                           44,4 %

                           142,9 %

                              Indeksas = 100

                              100

                              60

                              122

                              393

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai

         m)   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas didinti kapitalą

               (85)

               Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2007 m. buvo teigiamas, t. y. 4,6 mln. EUR. 2008 m. jis sumažėjo iki 1,8 mln. EUR ir gerokai padidėjo nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje, o per PTL siekė 6,8 mln. EUR. Apskritai, grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pastoviai teigiamas.

               (86)

               Požymių, kad Sąjungos pramonė būtų patyrusi sunkumų padidinti kapitalą, nebuvo iš esmės dėl to, kad, kaip pirmiau minėta 58 konstatuojamojoje dalyje, dauguma atrinktų gamintojų yra integruotos bendrovės.

                  15   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Grynųjų pinigų srautai (EUR)

                           4 691 458

                           1 841 705

                           4 706 092

                           6 802 164

                              Indeksas = 100

                              100

                              39

                              100

                              145

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai

         n)   Investicijos

               (87)

               Metinės atrinktų gamintojų investicijos į panašaus produkto gamybą nuo 2007 m. iki PTL pabaigos sumažėjo 23 % Konkrečiau, 2007–2008 m. jos padidėjo 5 %, o 2009 m. – dar 32 procentiniais punktais. Didelį investicijų sumažėjimą (- 60 procentinių punktų) nuo 2009 m. iki PTL galima iš dalies paaiškinti tuo faktu, kad tirtos bendrovės nagrinėjamuoju laikotarpiu jau buvo atlikusios suplanuotas būtinąsias investicijas.

                  16   lentelė

                           2007 m.

                           2008 m.

                           2009 m.

                           PTL

                           Grynosios investicijos (EUR)

                           2 518 189

                           2 632 013

                           3 461 990

                           1 943 290

                              Indeksas = 100

                              100

                              105

                              137

                              77

                              Šaltinis. Klausimyno atsakymai

         5.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

               (88)

               Iš makroekonominių duomenų analizės matyti, kad Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Tačiau, nors padidėjimas nebuvo labai didelis, jį reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad nuo 2007 m. iki PTL pabaigos padidėjo paklausa, dėl to Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 7,3 procentinio punkto, t. y. iki 68,8 %

               (89)

               Taip pat iš atitinkamų mikroekonominių rodiklių matyti, kad Sąjungos pramonės ekonominė padėtis gerėjo. Pelningumas ir investicijų grąža bei grynųjų pinigų srautas per PTL buvo teigiamas.

               (90)

               Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Sąjungos pramonei nebuvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Tačiau bendrą materialinės žalos nebuvimą PTL reikėtų vertinti atsižvelgiant į kitus svarbius žalos rodiklius, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu prastėjo, visų pirma, pardavimo kainas, prarastą rinkos dalį ir sumažėjusį užimtumą. Todėl manoma, kad Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama, o kai kuriais aspektais labai skiriasi nuo padėties, kurios būtų galima tikėtis, jei ji būtų visiškai atsigavusi nuo žalos, nustatytos pirminiame tyrime.

         F.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

   1.   Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones

               (91)

               Kaip teigiama 48–52 konstatuojamosiose dalyse, eksportuojantys Kinijos gamintojai turėjo pakankamai nepanaudotų pajėgumų ir akivaizdų potencialą gerokai padidinti savo eksporto į Sąjungos rinką apimtį, įskaitant ir eksporto iš kitų rinkų nukreipimą.

               (92)

               Kinijos eksportuotojų, kuriems šiuo metu taikomos priemonės, vyno rūgšties eksporto į Sąjungą CIF kainos buvo gerokai mažesnės nei Sąjungos pramonės kainos per PTL, o palyginus pagal atskiras rūšis – 32,6 % mažesnės.

               (93)

               Iš Kinijos vykdomo VR eksporto (12) į kitas pasaulio šalis po PTL analizės matyti, kad jo apimtis smarkiai mažėjo – nuo 10 862 metrinių tonų per PTL iki 8 118 metrinių tonų 2011 m. liepos pabaigoje (– 25 %). Dėl šio Kinijos eksporto į kitas rinkas sumažėjimo 2 744 tonomis galėjo padidėti Kinijos eksporto srautas į Sąjungos rinką.

               (94)

               Atsižvelgiant į Kinijos turimus nepanaudotus VR gamybos pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą, kaip minėta pirmiau, labai tikėtina, kad Kinijos eksportuotojai mėgins didinti savo rinkos dalį Sąjungoje, taip darydami materialinę žalą Sąjungos pramonei. Todėl importuojamai Kinijos kilmės VR netaikant antidempingo muitų ir padidėjus importo dempingo kaina iš Kinijos apimčiai, Sąjungos pramonei būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas ir būtų daroma materialinė žala.

               (95)

               Kaip minėta 79 konstatuojamojoje dalyje, su klimatu ir derliumi susijusios sąlygos iš dalies turi poveikio bendrai finansinei Sąjungos pramonės padėčiai. Primenama, kad VR, kurią taip pat naudoja vyno gamintojai, galima gauti iš šalutinių vyno gamybos produktų, arba, kaip yra Kinijos eksportuotojų atveju, atliekant cheminę sintezę, t. y. iš naftos cheminių produktų arba anglies junginių, kaip antai, benzeno.

               (96)

               Taigi, reikėtų pažymėti, kad nėra jokių didelių Kinijos gamintojų gamybos apimties apribojimų, nes jie naudoja sintetinės gamybos metodus, skirtingai nei Sąjungos gamintojai, kurie naudoja žaliavas – vyno nuosėdas.

               (97)

               Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės pelningumas iš dalies priklauso nuo klimato sąlygų, akivaizdu, kad PTL pasiektas geras pelningumas negali būti laikomas ilgalaikiu. Iš tiesų, net nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei ne visada pavyko pasiekti savo tikslinį pelną, t. y. 8 %. Be to, per šešis mėnesius po PTL pabaigos Sąjungos pramonės pelningumas gerokai sumažėjo iki maždaug 3 % ir pramonės padėtis vėl tapo pažeidžiama.

         2.   Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės

               (98)

               Taigi, tuo remiantis daroma išvada, kad yra tikimybė, jog panaikinus priemones padidėtų Kinijos kilmės importas dempingo kaina ir dėl to kiltų spaudimas Sąjungos pramonei mažinti kainas bei pablogėtų Sąjungos pramonės padėtis. Todėl daroma išvada, kad yra didelė tikimybė, jog panaikinus Kinijai taikomas priemones, Sąjungos pramonei ir toliau bus daroma žala.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   Įžanga

               (99)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar toliau Kinijai taikant galiojančias antidempingo priemones, nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję įvairūs interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

               (100)

               Reikėtų priminti, kad atliekant pirminį tyrimą laikyta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro nagrinėjamosioms šalims.

               (101)

               Tuo remiantis nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas Kinijos kilmės importui prieštarautų Sąjungos interesams.

         2.   Sąjungos pramonės ir kitų Sąjungos gamintojų interesai

               (102)

               Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai parodė teigiama ekonominės padėties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu, kuri iš dalies buvo susijusi su vykusia restruktūrizacija ir galiojančiomis priemonėmis. Visų pirma, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė pagerino savo sąnaudų struktūrą ir pelną bei gamybos apimtį.

               (103)

               Galima pagrįstai tikėtis, kad Sąjungos pramonei toliau bus naudingos taikytinos priemonės. Jei priemonės Kinijos kilmės importui būtų panaikintos, tikėtina, kad dėl didelės importo iš Kinijos dempingo kaina apimties Sąjungos pramonei toliau būtų daroma materialinė žala ir labai pablogėtų jos finansinė padėtis. Iš tikrųjų labai tikėtina, kad bus vykdomas žalingas dempingas didele apimtimi, prieš kurią Sąjungos pramonė negalės atsilaikyti. Todėl Sąjungos pramonei būtų naudinga, jei ir toliau būtų taikomos dabartinės antidempingo priemonės.

               (104)

               Atitinkamai daroma išvada, kad toliau taikant antidempingo priemones Kinijai, tikrai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

         3.   Importuotojų interesai

               (105)

               Primenama, kad atliekant ankstesnius tyrimus nustatyta, kad nustatytų priemonių poveikis būtų nedidelis. Atliekant šį tyrimą nebendradarbiavo nei vienas prekiautojas ar importuotojas. Turint omenyje, kad nėra įrodymų, patvirtinančių, jog galiojančios priemonės turėjo didelio neigiamo poveikio importuotojams, daroma išvada, kad tolesnis priemonių taikymas neturės reikšmingo neigiamo poveikio Sąjungos importuotojams.

         4.   Naudotojų interesai

               (106)

               VR daugiausia naudojama vyno ir maisto pramonėje kaip maisto ir gėrimų priedas ir statybos pramonėje kaip antipirenas gaminant gipsą.

               (107)

               Atliekant šį tyrimą susisiekta su visais žinomais naudotojais.

               (108)

               Naudotojai iš statybos pramonės nebendradarbiavo. Kaip nustatyta atliekant pirminį tyrimą, VR sudaro mažiau nei 2 % gipso gaminių, kuriuose ji naudojama, sąnaudų. Todėl padaryta išvada, kad toliau taikant priemones, statybos pramonės sąnaudoms ir konkurencinei pozicijai bus padarytas nedidelis poveikis.

               (109)

               Atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo du pagrindiniai importuotojai ir (arba) naudotojai iš maisto pramonės sektoriaus. Buvo galima nustatyti, kad abi bendrovės veikė pelningai, įskaitant produktus, kurių gamybai kaip viena iš žaliavų naudojamas nagrinėjamasis produktas. Be to, produktų, kurių gamybai naudojamas nagrinėjamasis produktas, pardavimas sudarė tik nedidelę bendros apyvartos procentinę dalį. Taigi, galima daryti išvadą, kad toliau taikant priemones nebus daromas nepagrįstas poveikis maisto pramonės naudotojams. Kita vertus, šiems naudotojams buvo gana svarbu turėti įvairius nagrinėjamojo produkto tiekimo šaltinius.

         5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (110)

               Atsižvelgiant į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, prieštaraujančių tolesniam dabartinių antidempingo priemonių taikymui.

         H.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

               (111)

               Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones importuojamam Kinijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.

               (112)

               Naudotojas iš statybos sektoriaus teigė, kad pratęsus priemonių galiojimą imtų trūkti nagrinėjamojo produkto, padidėtų jo gamybos sąnaudos, taigi ir gatavų gaminių kainos. Nebuvo pateikta įrodymų, patvirtinančių šiuos argumentus. Todėl kadangi šie argumentai nebuvo pagrįsti, o statybos sektoriaus naudotojai nebendradarbiavo, nebuvo įmanoma patikrinti jų teisingumo.

               (113)

               Du tyrime bendradarbiavę naudotojai iš maisto pramonės teigė, kad nepakankamai apsvarstytas tolesnio priemonių taikymo poveikis maisto pramonei, o vienas iš jų paprašė būti išklausytas bylas nagrinėjančio pareigūno.

               (114)

               Klausymo metu šis naudotojas neprieštaravo išvadai, kad toliau taikant priemones, bendras poveikis bendrovės pelningumui nebus neigiamas, tačiau tvirtino, kad, jo manymu, būtų padarytas didelis poveikis konkrečių produktų, kurių gamybai naudojamas nagrinėjamasis produktas, grupės pelningumui; ši produktų grupė sudaro tik nedidelę procentinę bendros apyvartos dalį. Jis taip pat teigė, kad vyno rūgšties kainos vidaus rinkoje itin padidėjo po peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos ir kad dėl tokių kainų vėl gerokai sumažės jo produktų pelningumas. Tačiau šis naudotojas neneigė, kad kainos padidėjo dėl to, kad Sąjungos rinka pritrūko žaliavų, kurių tiekimas nuolat svyruoja priklausomai nuo vyno derliaus ir todėl negali būti laikomas ilgalaikiu arba sukeltu galiojančių antidempingo priemonių.

               (115)

               Kitas bendradarbiaujantis naudotojas, dalyvaudamas klausyme su tyrimo grupe, prieštaravo priemonių pratęsimui pasitelkęs panašius argumentus. Todėl jo argumentai taip pat buvo atmesti (žr. ankstesnę konstatuojamąją dalį).

               (116)

               Bendradarbiaujantis eksportuojantis Kinijos gamintojas teigė, kad Sąjungos pramonės padėties nebuvo galima laikyti vis dar pažeidžiama, o pagrindinė priežastis, dariusi poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, buvo glaudžiai susijusi su klimato sąlygomis, todėl jis prieštarauja tolesniam priemonių taikymui. Šie argumentai nebuvo pagrįsti įrodymais, todėl jie buvo atmesti. Be to, jie nebuvo tokio pobūdžio, kad jais remiantis reikėtų pakeisti išvadas dėl Sąjungos pramonės padėties.

               (117)

               Galiausiai, Sąjungos gamintojai, atsižvelgdami į jų pelningumo duomenis nagrinėjamuoju laikotarpiu, pagrindė, kad 2008 m. viduryje vieninteliam Prancūzijos gamintojui uždarius savo bendrovę, per trumpą laiką sumažėjo nagrinėjamojo produkto kiekis vidaus rinkoje, todėl laikinai padidėjo pardavimo kainos, taigi, ir produkto pelningumas. Sąjungos gamintojai tvirtino, kad atsižvelgiant į šias aplinkybes, šių pokyčių jokiu būdu negalima laikyti ilgalaikiais. Taigi, išvados dėl Sąjungos pramonės padėties nekeičiamos.

               (118)

               Apibendrinant reikia pasakyti, kad apsvarsčius visas pastabas, kurios buvo gautos suinteresuotosioms šalims pateikus tyrimo išvadas, nuspręsta, kad nei viena iš jų nėra tokio pobūdžio, kad reikėtų keisti tyrimo metu padarytas išvadas.

               (119)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, importuojamai Kinijos kilmės vyno rūgščiai nustatytas antidempingo priemones reikėtų taikyti dar penkerius metus, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vyno rūgščiai, išskyrus D-(-)- vyno rūgštį su ne mažiau kaip 12,0 laipsnių neigiama optine rotacija, matuojama vandens tirpale Europos farmakopėjoje nurodytu metodu, kurios KN kodas šiuo metu yra ex 2918 12 00 (TARIC kodas 2918120090).
   2.   Toliau išvardytų bendrovių pagamintiems produktams nustatoma tokia galutinio antidempingo muito, taikomo produkto neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma:

               Bendrovė

               Antidempingo muitas

               Papildomas TARIC kodas

               „Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd“, Changzou City, Kinijos Liaudies Respublika

               10,1 %

               A688

               „Ninghai Organic Chemical Factory“, Ninghai, Kinijos Liaudies Respublika

               4,7 %

               A689

               Visos kitos bendrovės (išskyrus „Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd“, Hangzhou City, Kinijos Liaudies Respublika – papildomas TARIC kodas A687)

               34,9 %

               A999

         3.   Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, kuri atitinka priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.
   4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 16 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         N. WAMMEN

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 23, 2006 1 27, p. 1.

      (3)  OL L 48, 2008 2 22, p. 1.

      (4)  WT/DS295/AB/R, 2005 m. lapkričio 29 d.

      (5)  OL L 108, 2012 4 20, p. 1.

      (6)  OL C 211, 2010 8 4, p. 11.

      (7)  OL C 24, 2011 1 26, p. 14.

      (8)  OL C 223, 2011 7 29, p. 11.

      (9)  OL C 223, 2011 7 29, p. 16.

      (10)  Pvz., Chemical Economic Handbook (CEH) arba CCM International LTD ataskaitos.

      (11)  Pvz., Chemical Economic Handbook (CEH) arba CCM International LTD ataskaitos.

      (12)

      Šaltinis. Kinijos eksporto duomenų bazė.

      PRIEDAS

                  1.

                  1 straipsnio 3 dalyje nurodytoje galiojančioje komercinėje sąskaitoje faktūroje turi būti subjekto, išduodančio komercinę sąskaitą faktūrą, darbuotojo pasirašyta deklaracija, pateikiama tokia forma: Komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusio subjekto darbuotojo vardas, pavardė ir pareigos.

                  2.

                  Deklaracija: „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įrašyta tiesiogiai į Europos Sąjungą (kiekis) apimtimi eksportuojama vyno rūgštis (papildomas TARIC kodas) pagaminta (šalies pavadinimas) (bendrovės pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

         Data ir parašas


title: 2013 m. vasario 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 133/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
16.2.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 45/8

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 133/2013
   2013 m. vasario 15 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. vasario 15 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  IL

                  78,2

                  MA

                  53,2

                  TN

                  57,5

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  72,7

                  0707 00 05

                  EG

                  158,2

                  MA

                  176,1

                  TR

                  174,5

                  ZZ

                  169,6

                  0709 91 00

                  EG

                  91,5

                  ZZ

                  91,5

                  0709 93 10

                  MA

                  50,8

                  TR

                  133,6

                  ZZ

                  92,2

                  0805 10 20

                  EG

                  52,2

                  IL

                  71,3

                  MA

                  59,9

                  TN

                  51,5

                  TR

                  60,1

                  ZZ

                  59,0

                  0805 20 10

                  IL

                  182,8

                  MA

                  98,8

                  ZZ

                  140,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  120,1

                  KR

                  135,8

                  MA

                  121,4

                  TR

                  76,5

                  ZA

                  148,7

                  ZZ

                  120,5

                  0805 50 10

                  EG

                  83,9

                  MA

                  60,5

                  TR

                  70,4

                  ZZ

                  71,6

                  0808 10 80

                  CN

                  87,7

                  MK

                  34,9

                  US

                  176,5

                  ZZ

                  99,7

                  0808 30 90

                  AR

                  144,3

                  CL

                  181,3

                  CN

                  36,6

                  TR

                  177,8

                  US

                  173,1

                  ZA

                  114,7

                  ZZ

                  138,0

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2015 m. liepos 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1126, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
11.7.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 184/11

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1126
   2015 m. liepos 10 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 10 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  181,3

                  MK

                  43,8

                  ZZ

                  112,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  119,7

                  ZZ

                  119,7

                  0805 50 10

                  AR

                  98,0

                  TR

                  108,0

                  UY

                  76,8

                  ZA

                  135,1

                  ZZ

                  104,5

                  0808 10 80

                  AR

                  98,9

                  BR

                  106,0

                  CL

                  131,8

                  NZ

                  147,1

                  US

                  173,4

                  ZA

                  122,1

                  ZZ

                  129,9

                  0808 30 90

                  AR

                  114,9

                  CL

                  127,1

                  CN

                  86,2

                  NZ

                  235,9

                  ZA

                  124,0

                  ZZ

                  137,6

                  0809 10 00

                  TR

                  239,3

                  ZZ

                  239,3

                  0809 29 00

                  TR

                  239,3

                  ZZ

                  239,3

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  CL

                  181,4

                  ZZ

                  181,4

                  0809 40 05

                  BA

                  95,4

                  CL

                  126,8

                  ZZ

                  111,1

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2013 m. gegužės 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 476/2013, kuriuo nustatoma nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto kiekybinė norma, taikoma iki 2013–2014 prekybos metų pabaigos

text:
24.5.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 138/5

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 476/2013
   2013 m. gegužės 23 d.
   kuriuo nustatoma nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto kiekybinė norma, taikoma iki 2013–2014 prekybos metų pabaigos
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 61 straipsnio pirmos pastraipos d punktą kartu su 4 straipsniu,
   kadangi:

               (1)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punktą cukrus arba izogliukozė, pagaminti viršijant to reglamento 56 straipsnyje nurodytą kvotą, gali būti eksportuojami tik neviršijant nustatytinos kiekybinės normos;

               (2)

               Komisijos reglamente (EB) Nr. 951/2006 (2) nustatytos išsamios nekvotinių kiekių eksporto įgyvendinimo taisyklės, visų pirma susijusios su eksporto licencijų išdavimu. Tačiau kiekybinė norma turėtų būti nustatoma kiekvieniems prekybos metams, atsižvelgiant į galimybes eksporto rinkose;

               (3)

               eksportas iš Sąjungos yra svarbi kai kurių Sąjungos cukraus ir izogliukozės gamintojų, kurių tradicinės rinkos yra už Sąjungos ribų, ekonominės veiklos dalis. Cukraus ir izogliukozės eksportas į tas rinkas galėtų būti ekonomiškai perspektyvus net ir be eksporto grąžinamųjų išmokų. Todėl, norint, kad šie ES gamintojai ir toliau galėtų aprūpinti savo tradicines rinkas, būtina nustatyti nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto kiekybines normas;

               (4)

               apskaičiuota, kad jei 2013–2014 prekybos metams būtų nustatyta nekvotinio cukraus eksporto kiekybinė norma – 650 000 tonų baltojo cukraus ekvivalentu, o nekvotinės izogliukozės norma – 70 000 tonų sausosios medžiagos ekvivalentu, rinkos poreikiai būtų patenkinti;

               (5)

               cukrui iš Sąjungos eksportuoti į tam tikras artimas paskirties vietas ir trečiąsias valstybes, kuriose Sąjungos produktams taikoma lengvatinė importo tvarka, šiuo metu sudarytos ypač palankios konkurencinės sąlygos. Atsižvelgiant į tai, kad nėra tinkamų savitarpio pagalbos priemonių, skirtų kovoti su pažeidimais, taip pat siekiant sumažinti sukčiavimo riziką ir užkirsti kelią piktnaudžiavimui, susijusiam su nekvotinio cukraus grįžtamuoju importu arba pakartotiniu įvežimu į Sąjungą, tam tikras artimas paskirties vietas reikėtų išbraukti iš reikalavimus atitinkančių paskirties vietų sąrašo;

               (6)

               atsižvelgiant į tai, kad dėl izogliukozės produktų savybių tikimasi mažesnės su šiais produktais susijusios galimos sukčiavimo rizikos, reikalavimus atitinkančių nekvotinės izogliukozės eksporto paskirties vietų riboti nereikia;

               (7)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Nekvotinio cukraus eksporto kiekybinės normos nustatymas
   1.   2013–2014 prekybos metais Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punkte nurodyta nekvotinio baltojo cukraus, kurio KN kodas yra 1701 99, eksporto be grąžinamosios išmokos kiekybinė norma yra 650 000 tonų.
   2.   Eksportuoti neviršijant 1 dalyje nustatytos kiekybinės normos leidžiama į visas paskirties vietas, išskyrus:

               a)

               trečiąsias valstybes: Andorą, Lichtenšteiną, Šventąjį Sostą (Vatikano Miesto Valstybę), San Mariną, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją (3), Juodkalniją, Albaniją ir buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją;

               b)

               valstybių narių teritorijas, nepriklausančias Sąjungos muitų teritorijai: Farerų salas, Grenlandiją, Helgolandą, Seutą, Melilją, Livinjo ir Italijos Kampionės administracinius vienetus ir Kipro Respublikos teritorijos dalis, kurių Kipro Respublikos Vyriausybė faktiškai nekontroliuoja;

               c)

               Europos teritorijas, už kurių išorės santykius atsako kuri nors valstybė narė ir kurios nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai, t. y. Gibraltarą.

         2 straipsnis
   Nekvotinės izogliukozės eksporto kiekybinės normos nustatymas
   1.   2013–2014 prekybos metais Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punkte nurodyta nekvotinės izogliukozės, kurios KN kodai yra 1702 40 10, 1702 60 10 ir 1702 90 30, eksporto be grąžinamosios išmokos kiekybinė norma yra 70 000 tonų sausosios medžiagos ekvivalentu.
   2.   1 dalyje nurodytus produktus leidžiama eksportuoti tik jei jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 951/2006 4 straipsnyje nustatytas sąlygas.
   3 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2013 m. spalio 1 d.
   Jis nustoja galioti 2014 m. rugsėjo 30 d.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 23 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

      (3)  Taip pat Kosovą pagal 1999 m. birželio 10 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244.


title: 2016 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1354 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

text:
10.8.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 215/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1354
   2016 m. rugpjūčio 5 d.
   dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 57 straipsnio 4 dalį ir 58 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               siekiant užtikrinti, kad Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (2) priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

               (2)

               Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, visiškai ar iš dalies sudarytai remiantis Kombinuotąja nomenklatūra arba ją papildančiai subpozicijų dalimis, kad būtų galima taikyti tarifinio reguliavimo ir kitas su prekyba prekėmis susijusias priemones;

               (3)

               laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

               (4)

               reikėtų nustatyti, kad suteikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija apie šiame reglamente nurodytas prekes jos adresatas galėtų remtis dar tam tikrą laikotarpį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalyje. Tas laikotarpis turėtų būti trys mėnesiai;

               (5)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.
   2 straipsnis
   Šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 952/2013 34 straipsnio 9 dalimi, galima remtis dar tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 5 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Stephen QUEST

            Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato generalinis direktorius

      (1)  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

      (2)  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

      PRIEDAS

                  Prekių aprašymas

                  Klasifikavimas
                  (KN kodas)

                  Motyvai

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Maždaug 11 × 11 × 7 cm dydžio gaminys (vadinamoji dažomųjų miltelių kasetė), kurį sudaro dažomųjų miltelių pripildyta stačiakampio formos plastikinė dėžutė. Išorinėje kasetės pusėje yra specialūs krumpliaračiai, pritaikyti sujungti su tam tikros rūšies spausdintuvo mechaninėmis dalimis. Krumpliaračiai varo kasetės viduje įmontuotą sukamąjį mechanizmą. Kai kasetė įdedama į spausdintuvą, sukamasis mechanizmas užtikrina, kad dažomieji milteliai nesuliptų. Dažomieji milteliai iš kasetės tiekiami panaudojant elektrostatinę trauką.

                  8443 99 90

                  Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XVI skyriaus 2 pastabos b punktu ir KN kodus 8443 , 8443 99  ir 8443 99 90  atitinkančiais prekių aprašymais.
                  Gaminys nelaikytinas cheminiu preparatu, skirtu naudoti fotografijoje, ir nepriskirtinas 3707  pozicijai, nes kasetę sudaro ne tik dažomieji milteliai, bet ir mechaninės sudedamosios dalys, kaip antai krumpliaračiai ir sukamasis mechanizmas.
                  Tai, kad išorinėje kasetės pusėje yra specialūs krumpliaračiai, rodo, jog kasetė yra skirta tam tikros rūšies spausdintuvui. Ji yra būtina mechaniniam spausdintuvo veikimui užtikrinti, nes spausdintuvo mechaninės dalys veikia kartu su kasetės mechaninėmis dalimis ir be šios specialios kasetės spausdintuvas negalėtų veikti (taip pat žr. Pasaulio muitinių organizacijos klasifikavimo nuomones 8443.99/2 ir 8443.99/3).
                  Todėl gaminys laikytinas spausdintuvo dalimi ir jam priskirtinas KN kodas 8443 99 90 .


title: 2013 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 423/2013, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [ Stornoway Black Pudding (SGN)]

text:
9.5.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 127/5

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 423/2013
   2013 m. gegužės 7 d.
   kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [Stornoway Black Pudding (SGN)]
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2013 m. sausio 3 d. įsigaliojo 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1151/2012. Juo buvo panaikintas ir pakeistas 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (2);

               (2)

               remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalimi, Jungtinės Karalystės paraiška įregistruoti pavadinimą Stornoway Black Pudding paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (3);

               (3)

               prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį Komisija negavo, todėl šis pavadinimas turi būti įregistruotas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas įregistruojamas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. gegužės 7 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Dacian CIOLOȘ

            Komisijos narys

      (1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

      (2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

      (3)  OL C 169, 2012 6 15, p. 25.

      PRIEDAS
      Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

         1.2 klasė.   Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

      JUNGTINĖ KARALYSTĖ

         Stornoway Black Pudding (SGN)


title: 2016 m. birželio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/913, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
10.6.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 153/29

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/913
   2016 m. birželio 9 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. birželio 9 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  IL

                  259,4

                  MA

                  133,2

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  153,9

                  0709 93 10

                  TR

                  113,2

                  ZZ

                  113,2

                  0805 50 10

                  AR

                  171,0

                  IL

                  134,0

                  MA

                  106,8

                  TR

                  157,0

                  ZA

                  188,7

                  ZZ

                  151,5

                  0808 10 80

                  AR

                  127,6

                  BR

                  106,7

                  CL

                  130,1

                  CN

                  110,9

                  NZ

                  152,6

                  US

                  173,7

                  UY

                  107,2

                  ZA

                  119,2

                  ZZ

                  128,5

                  0809 10 00

                  TR

                  277,4

                  ZZ

                  277,4

                  0809 29 00

                  TR

                  508,7

                  US

                  888,6

                  ZZ

                  698,7

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2016 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1335, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
5.8.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 212/5

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1335
   2016 m. rugpjūčio 4 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 4 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  168,9

                  ZZ

                  168,9

                  0709 93 10

                  TR

                  136,2

                  ZZ

                  136,2

                  0805 50 10

                  AR

                  182,5

                  CL

                  148,9

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  180,5

                  ZA

                  164,1

                  ZZ

                  165,0

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  207,9

                  MA

                  179,9

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  179,6

                  0808 10 80

                  AR

                  108,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  141,3

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  125,1

                  PE

                  106,8

                  US

                  80,4

                  ZA

                  108,2

                  ZZ

                  113,8

                  0808 30 90

                  AR

                  96,7

                  CL

                  126,0

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  154,8

                  ZA

                  124,1

                  ZZ

                  128,7

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  234,6

                  ZZ

                  283,0

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  143,2

                  ZZ

                  143,2

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.