title: 2011 m. vasario 28 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 206/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui

text:
3.3.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 58/18

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 206/2011
   2011 m. vasario 28 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006, nustatantis galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelės importui
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 15 straipsnio 1 dalį, 19 straipsnio 1 dalį ir 22 straipsnio 1 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Ankstesnis tyrimas ir galiojančios kompensacinės priemonės

               (1)

               1999 m. gruodžio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (2) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90. Nustatytos priemonės buvo ad valorem kompensacinis muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 3,8–19,1 %, o visų kitų bendrovių importuojamam nagrinėjamajam produktui buvo taikoma 19,1 % muito norma. Pradinio tyrimo tiriamasis laikotarpis buvo 1997 m. spalio 1 d.–1998 m. rugsėjo 30 d.

               (2)

               2006 m. kovo mėn. Taryba po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (3) (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 367/2006) importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei toliau taikė galutinį kompensacinį muitą, nustatytą Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999. Peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo 2003 m. spalio 1 d.–2004 m. rugsėjo 30 d.

               (3)

               2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 (4) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šiai bendrovei nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

               (4)

               2007 m. rugsėjo mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007 (5) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šiai bendrovei nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

               (5)

               2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija inicijavo savo iniciatyva dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytą galutinį kompensacinį muitą ir Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 (7) šioms bendrovėms nustatytus galutinius antidempingo muitus.

               (6)

               2010 m. birželio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo subsidijavimo, Taryba, įgyvendindama Reglamentą (ES) Nr. 579/2010 (8), iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šiai bendrovei nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

               (7)

               Pažymėtina, kad remiantis Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šiuo metu bendrovei Vacmet India Limited taikomas 19,1 % kompensacinis muitas.

         2.   Galiojančios antidempingo priemonės

               (8)

               Pažymėtina, kad remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 bendrovei Vacmet India Limited taikomas kitiems gamintojams taikomas 17,3 % antidempingo muitas.

         3.   Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas

               (9)

               2009 m. rugpjūčio 7 d. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma tirti subsidijavimo aspektus, pateikė eksportuojantis Indijos gamintojas Vacmet India Limited (toliau – pareiškėjas). Savo prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad toliau taikyti dabartinio lygio priemonę ir taip kompensuoti subsidijavimo daromą žalą nėra būtina.

               (10)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 19 straipsniu, 2010 m. sausio 14 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (9) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės peržiūros, per kurią nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs subsidijavimas, inicijavimą.

               (11)

               Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat buvo vertinama, ar atsižvelgiant į peržiūros išvadas reikia iš dalies keisti iš Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomą muito normą, t. y. muitą, taikomą „visoms kitoms bendrovėms“ Indijoje.

               (12)

               Be to, 2010 m. sausio 14 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (10) Komisija paskelbė apie antidempingo priemonių dalinės tarpinės peržiūros, per kurią nagrinėjamas tik su pareiškėju susijęs dempingas, inicijavimą.

         4.   Tyrimas

               (13)

               Subsidijavimo lygio tiriamasis laikotarpis – 2009 m. sausio 1 d. – 2009 m. gruodžio 31 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

               (14)

               Komisija apie dalinio tarpinio tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, Indijos Vyriausybei ir Sąjungos pramonei. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms.

               (15)

               Siekdama gauti tyrimui reikalingos informacijos, Komisija nusiuntė pareiškėjui klausimyną. Klausimynas taip pat nusiųstas Indijos Vyriausybei.

               (16)

               Pareiškėjas visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą, o atitinkamos Indijos Vyriausybės institucijos per nustatytą laiką atsakymų į klausimyną nepateikė. Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, subsidijavimui nustatyti būtiną informaciją. Pareiškėjo patalpose buvo atliktas tikrinamasis vizitas.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   Nagrinėjamasis produktas

               (17)

               Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir apibrėžtasis reglamente, kuriuo nustatytos esamos priemonės (Reglamentas (EB) Nr. 367/2006), t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.

         2.   Panašus produktas

               (18)

               Kaip ir ankstesniuose tyrimuose, atliekant šį tyrimą nustatyta, kad Indijoje pagaminta ir į Sąjungą eksportuota PET plėvelė, Indijos vidaus rinkoje gaminama ir parduodama PET plėvelė ir Sąjungos gamintojų ES gaminama ir parduodama PET plėvelė pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir cheminėmis savybėmis ir pagrindinė jos naudojimo paskirtis yra ta pati.

               (19)

               Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c dalyje.

         C.   SUBSIDIJAVIMAS

   1.   Įžanga

               (20)

               Remiantis pareiškėjo ir Sąjungos pramonės pateikta informacija, buvo tiriamos šios schemos, pagal kurias, kaip manoma, teikiamos subsidijos:

                           a)

                           muito sumažinimo leidimo schema;

                           b)

                           gamybos priemonių eksporto skatinimo schema;

                           c)

                           išankstinių leidimų schema (anksčiau – išankstinių licencijų schema);

                           d)

                           kapitalo subsidijos.

               (21)

               Pirmiau nurodytos a–c schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami užsienio prekybos politikos dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Šiuo atveju du užsienio prekybos politikos dokumentai yra susiję su PTL, t. y. Užsienio prekybos politika 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politika 2009–2014 m. Be to, Indijos Vyriausybė nustato Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. tvarką Procedūrų vadove (I dalis) (atitinkamai Procedūrų vadovas I 2004–2009 m. ir Procedūrų vadovas I 2009–2014 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.

               (22)

               Utar Pradešo valstijos institucijos administruoja d punkte nurodytą schemą.

         2.   Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)

   a)   Teisinis pagrindas

               (23)

               Išsamus MSLS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 4.3 dalyje ir Procedūrų vadovo I 2004–2009 m. ir Procedūrų vadovo I 2009–2014 m. 4 skyriuje.

         b)   Tinkamumo kriterijai

               (24)

               Teisę naudotis šia schema turi visi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojantys prekiautojai.

         c)   Praktinis MSLS įgyvendinimas

               (25)

               Eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos pagal standartines išeigos normas (toliau – SIN), atsižvelgiant į tariamą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir tokiam tariamam importui taikomus muito mokesčius, neatsižvelgiant į tai, ar toks importo muitas buvo faktiškai sumokėtas, ar ne.

               (26)

               Norėdama pasinaudoti šia schema, bendrovė turi eksportuoti. Eksporto operacijų metu eksportuotojas Indijos valdžios institucijoms privalo pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad produktus būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė, vykdydama išsiuntimo procedūrą, išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokio dydžio lengvata jam bus suteikta. Muitinės įstaigoms išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebegali keisti savo sprendimo dėl MSLS kredito.

               (27)

               Nustatyta, kad pagal Indijos apskaitos standartus MSLS kreditai komercinėse sąskaitose gali būti kaupiamuoju principu traukiami į apskaitą kaip pajamos, kai įvykdomas eksporto įsipareigojimas. Tokie kreditai gali būti naudojami mokėti muitams už paskesnį produktų importą, išskyrus pagrindines gamybos priemones ir produktus, kuriems taikomi importo apribojimai. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo.

               (28)

               Prašymai MSLS kreditams gauti pateikiami elektronine forma, juos galima pateikti neribotam eksporto sandorių skaičiui. De facto nėra nustatyti galutiniai paraiškų MSLS kreditams gauti teikimo terminai. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neatmeta eksporto operacijų, pateiktų po Procedūrų vadovo I 2004–2009 m. ir Procedūrų vadovo I 2009–2014 m. 4.47 skyriuje nurodyto pateikimo termino. Be to, kaip aiškiai numatyta Procedūrų vadovo I 2004–2009 m. ir Procedūrų vadovo I 2009–2014 m. 9.3 skyriuje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % susijusios sumos).

               (29)

               Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

         d)   Išvados dėl MSLS

               (30)

               MSLS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas – Indijos Vyriausybės finansinis įnašas, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės pajamas iš muitų, kurias ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes padidina jo likvidumą.

               (31)

               Be to, pagal teisės aktus MSLS priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina schema.

               (32)

               Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Konkrečiai, eksportuotojas per gamybos procesą neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, ir kredito suma skaičiuojama neatsižvelgiant į faktines panaudotas žaliavas. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (33)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu bei Reglamente (EB) Nr. 367/2006 šiai schemai naudojamu skaičiavimo metodu, kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą per PTL. Atsižvelgiant į tai, buvo manoma, kad lengvata gavėjui yra suteikiama tada, kai atliekama eksporto operacija pagal šią schemą. Tuo metu Indijos Vyriausybė privalo atsisakyti muitų, taip suteikdama finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimo suteikti ar nesuteikti subsidiją. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, laikoma, kad pagal MSLS gauta subsidija yra lygi kreditų, gautų už eksporto operacijas, atliktas pagal šią schemą per PTL, sumoms.

               (34)

               Pateikus pagrįstus prašymus, siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą iš tokiu būdu nustatytų kreditų buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta visai eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

               (35)

               Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 7,9 % subsidijų norma.

         3.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)

   a)   Teisinis pagrindas

               (36)

               Išsamus GPESS aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 5 skyriuje ir Procedūrų vadovo I 2004–2009 m. ir Procedūrų vadovo I 2009–2014 m. 5 skyriuje.

         b)   Tinkamumo kriterijai

               (37)

               Teisę naudotis šia schema turi su finansuojančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekiautojai eksportuotojai.

         c)   Praktinis įgyvendinimas

               (38)

               Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią schemą numatyta visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms taikyti sumažintą 5 % importo muito normą.

               (39)

               GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti be muito importuojamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.

               (40)

               Nustatyta, kad pareiškėjas per PTL šia schema naudojosi.

         d)   Išvada dėl GPESS schemos

               (41)

               GPESS yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes ši lengvata sumažina Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas yra naudingas eksportuotojui, nes importuojant sutaupyti muitai pagerina jo likvidumą.

               (42)

               Be to, GPESS pagal teisės aktus priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, nes neįsipareigojus eksportuoti negalima gauti šių licencijų. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina priemone.

               (43)

               Šios schemos negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo muitais sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo muitais sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, neapima gamybos priemonių, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (44)

               Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis muitu, nesumokėtu už importuotas gamybos priemones, paskirstytu per laikotarpį, kuris atitinka tokių gamybos priemonių įprastinį nusidėvėjimo laikotarpį susijusiame pramonės sektoriuje. Pagal nusistovėjusią praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa per tam tikrą laikotarpį gautos lengvatos vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti.

               (45)

               Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ir 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma buvo paskirstyta šio sektoriaus eksporto apyvartai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir buvo skiriama, neatsižvelgiant į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

               (46)

               Tiriant pagal šią schemą vykdomą importą nustatyta, kad buvo nemažai priemonių, kurios gali būti naudojamos ir nagrinėjamajam produktui, ir kitiems produktams gaminti. Tačiau pažymėta, kad kai kurios priemonės buvo naudojamos gamyklos padalinyje, kuriame gaminama tik PET plėvelė. Todėl apskaičiuojant pareiškėjo pelną šioms priemonėms taikytinas vardiklis turėtų būti nagrinėjamojo produkto eksporto apyvarta, o ne viso eksporto apyvarta.

               (47)

               Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 2,4 % subsidijų norma.

         4.   Išankstinių leidimų schema (ILS)

   a)   Teisinis pagrindas

               (48)

               Išsamus schemos aprašymas pateiktas Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. ir Užsienio prekybos politikos 2009–2014 m. 4.1.1–4.1.14 dalyse ir Procedūrų vadovo I 2004–2009 m. ir Procedūrų vadovo I 2009–2014 m. 4.1–4.30 skyriuose. Ankstesniame tyrime, po kurio pagal Reglamentą (EB) Nr. 367/2006 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, schema vadinta Išankstinių licencijų schema.

         b)   Tinkamumo kriterijai

               (49)

               ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 50 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. Teisę naudotis ILS fiziniam eksportui ir metiniam reikalavimui taikomomis poschemėmis turi su remiančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. Galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai turi teisę naudotis tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Teisę naudotis ILS „tariamo eksporto“ poscheme turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, tokie kaip į eksportą orientuotos įmonės (toliau – EOĮ). Galiausiai „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.

         c)   Praktinis įgyvendinimas

               (50)

               Išankstinai leidimai gali būti išduodami:
               i)   Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas konkrečių eksportuojamų produktų gamybai. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Licencijoje nurodoma leidžiama importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį;
               ii)   Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Licencijos turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą medžiagą;
               iii)   Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą;
               iv)   Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. 8.2. dalies b–f, g, i ir j punktuose minėtų kategorijų pirkėjams kaip „tariamą eksportą“. Tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiamos prekės yra neišgabenamos iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas į eksportą orientuotai įmonei (toliau – EOĮ) arba specialiojoje ekonominėje zonoje (toliau – SEZ) esančiai bendrovei;
               v)   Išankstinio išleidimo įsakymas (IIĮ): ILS leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui suteikiama teisė naudotis tariamo eksporto lengvatomis, kaip nurodyta Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ mechanizmą mokesčiai ir muitai pagal sąlyginio apmokestinimo muitais sistemą ir (arba) muitų grąžinimo forma grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas;
               vi)   Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat apima vietos tiekimą išankstinio leidimo turėtojui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas patvirtina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami šalies viduje, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto sąlyginiam apmokestinimui muitais ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS).

               (51)

               Per PTL pareiškėjui pagal ILS taikytos nuolaidos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu. Pareiškėjas naudojosi viena iš poschemių, t. y. išankstiniais leidimais fiziniam eksportui. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.

               (52)

               Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (Procedūrų vadovo I 2004–2009 m. ir Procedūrų vadovo I 2009–2014 m. 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais tikra ir teisinga.

               (53)

               Dėl poschemės, kuria per PTL naudojosi pareiškėjas, t. y. fizinio eksporto poschemės: Indijos Vyriausybė nustato leistinos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Indijos Vyriausybė nustato leidžiamos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Pagal ILS leidžiamą importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis (toliau – SIN), kurios nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Importuojamos žaliavinės medžiagos negali būti perduodamos ir turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).

               (54)

               Per šį tarpinės peržiūros tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi arba dar neišbandyta. Pareiškėjas nebuvo parengęs sistemos, pagal kurią būtų galima patikrinti, kokia žaliava ir koks jos kiekis buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti, kaip nurodyta Užsienio prekybos politikos dokumentuose (23 priedėlis) ir pagal pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktą. Tiesą sakant, duomenų apie faktinį suvartojimą nebuvo.

               (55)

               2005 m. rudenį įsigalioję Užsienio prekybos politikos 2004–2009 m. administravimo pakeitimai (išperkant vartojimo registrą būtina išsiųsti Indijos valdžios institucijoms) šiam pareiškėjui dar nebuvo taikomi. Taigi šios nuostatos de facto įgyvendinimo šiame etape nebuvo galima patikrinti.

         d)   Išvada dėl ILS

               (56)

               Atleidimas nuo importo muitų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje, yra subsidija, t. y. Indijos Vyriausybės finansinė parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata.

               (57)

               Be to, pagal teisės aktus aiškiai nustatyta, kad ILS taikymas fiziniam eksportui priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas, todėl ILS laikoma individualia ir kompensuotina priemone pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos a punktą. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis.

               (58)

               Šiuo atveju naudojamos poschemės negalima laikyti leistina sąlyginio apmokestinimo sistema arba pakaitine sąlyginio apmokestinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės sąlyginio apmokestinimo sistemos apibrėžtis ir taisyklės). Indijos Vyriausybė veiksmingai netaikė nei naujos, nei senos tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių sąlyginio apmokestinimo muitais schemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). SIN nagrinėjamajam produktui buvo nepakankamai tikslios. Pačios SIN negali būti laikomos faktinio vartojimo tikrinimo sistema, nes jos nepadeda Indijos Vyriausybei pakankamai tiksliai patikrinti, koks žaliavų kiekis buvo sunaudotas eksportuojamajam produktui gaminti. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgiant į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas).

               (59)

               Todėl poschemė yra kompensuotina.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (60)

               Jeigu netaikomos leistinos sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos arba pakaitinės sąlyginio apmokestinimo muitais sistemos, kompensuotina lengvata – tai atsisakymas išieškoti visus importo muitus, paprastai mokamus už importuojamas žaliavas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą. Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad perviršinė atsisakytų išieškoti muitų suma gali būti kompensuojama, tik jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis sąlyginio apmokestinimo muitais sistemoms netaikoma ir taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamos perviršinės atsisakytų išieškoti muitų sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią perviršinę atsisakytų išieškoti muitų sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, tyrimą atliekančios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.

               (61)

               Subsidijos suma pareiškėjui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už medžiagas, importuotas per PTL pagal poschemę (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijų suma buvo paskirstyta visai nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas ir ją skiriant nebuvo atsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

               (62)

               Pareiškėjui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,2 % subsidijų norma.

         5.   Kapitalo subsidijos (KS)

   a)   Teisinis pagrindas

               (63)

               Atliekant ankstesnius tyrimus, susijusius su PET plėvele, įskaitant tyrimą, po kurio Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, nagrinėtos keletas Indijos valstijų taikomų schemų, susijusių su vietos bendrovėms suteiktomis lengvatomis. Valstijų schemos priskiriamos „Lengvatų paketo schemų“ kategorijai, kadangi jos gali būti susijusios su skirtingomis lengvatomis. Atliekant ankstesnį tyrimą nustatyta, kad bendrovės teisė į lengvatas gali būti nurodyta „Teisę suteikiančiame pažymėjime“ arba „Teisę patvirtinančiame pažymėjime“. Tačiau, kaip šiame tyrime, taip pat gali būti ad hoc subsidijų, pavyzdžiui, kapitalo subsidijų.

         b)   Tinkamumo kriterijai

               (64)

               Norėdamos naudotis šia schema bendrovės paprastai privalo investuoti į mažiau išsivysčiusias šalies vietoves, įkurdamos naują pramonės įmonę arba investuodamos didelę kapitalo dalį į veikiančią pramonės įmonę ar jos veiklos įvairinimą.

         c)   Praktinis įgyvendinimas

               (65)

               Pagal klausimyno atsakymus 2009 m. iš Utar Pradešo Vyriausybės pareiškėjas gavo didelę sumą kaip kapitalo subsidiją, skirtą naujiems gamybos įrenginiams įrengti. Buvo paaiškinta, kad ši gauta kapitalo subsidija buvo skirta naujiems gamybos įrengimams įrengti, t. y. pareiškėjo investicijų išlaidoms padengti. Pareiškėjo teigimu, tai buvo gryna subsidija, suteikta kaip dotacija, skirta akciniam kapitalui padidinti.

               (66)

               Be to, atliekant tyrimą nustatyta, kad dėl ankstesnių investicijų pareiškėjas turi teisę susigrąžinti PVM ir pagrindinį pardavimo mokestį iš Utar Pradešo komercinių mokesčių departamento. „Teisę suteikiančiame pažymėjime“ nurodyta didžiausia suma, kurios bendrovė gali prašyti. Bendrovė šia schema naudojosi ketverius metus. Kas mėnesį, įskaitant PTL, buvo prašyta grąžinti sumokėtą PVM ir pagrindinį pardavimo mokestį, kuriuo atitinkamai buvo apmokestintos parduotos prekės prekiaujant valstijoje ir tarp valstijų.

         d)   Išvada

               (67)

               Kapitalo subsidija – tiesioginis lėšų pervedimas, t. y. dotacija pareiškėjui. Tai yra subsidija pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ir 3 straipsnio 2 dalį. Tai yra Utar Pradešo valstijos Vyriausybės finansinė parama, kurią pareiškėjas gauna kaip tiesioginę naudą.

               (68)

               PVM ir pagrindinio pardavimo mokesčio grąžinimas yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 3 straipsnio 2 dalyje. Mokesčio grąžinimas laikomas Utar Pradešo valstijos Vyriausybės finansine parama, nes taikant šią nuolaidą sumažinamos valstijos Vyriausybės mokesčių pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, mokesčio grąžinimas yra naudingas pareiškėjui, nes sutaupytas mokestis padidina jo likvidumą.

               (69)

               Pagal teisės aktus subsidijos nepriklauso nuo to, ar bus vykdomas eksportas. Tačiau Utar Pradešo valstijos Vyriausybės institucijos nebendradarbiavo, todėl Komisija negalėjo padaryti tvirtos išvados dėl šios schemos, tiksliau dėl šio teisės akto individualumo ir praktinio taikymo bei subsidiją skiriančios institucijos veiksmų laisvės sprendžiant dėl subsidijos taikymo. Iš tiesų, negalima aiškiai nustatyti, ar laikomasi 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkto, nes nebuvo įmanoma nustatyti, ar Utar Pradešo valstijos Vyriausybė skirdama subsidiją taiko objektyvius kriterijus ar sąlygas. Todėl, nors įrodyta, kad teisiškai schema nėra individuali, vis dėlto neaišku, ar ji nėra individuali de facto. Todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punktą ir 4 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (70)

               Atsižvelgiant į naujų gamybos įrenginių įrengimui gautą kapitalo subsidiją, subsidijos suma buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalį remiantis kapitalo subsidija, paskirstyta per laikotarpį, kuris atitinka įprastinį gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį arba naudojimo laiką šiame pramonės sektoriuje, nes subsidija gali būti susieta su ilgalaikio turto įsigijimu. Siekiant parodyti visą ilgainiui suteiktos lengvatos vertę, prie šios sumos buvo pridėtos palūkanos. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Indijoje galiojusi komercinių palūkanų norma. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi šios subsidijos suma po to buvo paskirstyta visai PTL eksporto ir vidaus pardavimo apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto, ir nebuvo skirta atsižvelgiant į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

               (71)

               Atsižvelgiant į PVM ir pagrindinio pardavimo mokesčio grąžinimą, subsidijos suma buvo apskaičiuota pagal per PTL grąžintų sumų dydį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi šios subsidijos suma (skaitiklis) po to buvo paskirstyta visai PTL eksporto ir vidaus pardavimo apyvartai kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija nepriklauso nuo eksporto, ir nebuvo skirta atsižvelgiant į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba vežtą kiekį.

               (72)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, pareiškėjui pagal šias kapitalo subsidijas per PTL nustatyta 0,5 % subsidijų norma.

         6.   Kompensuotinų subsidijų suma

               (73)

               Šiuo metu pareiškėjui taikomas 19,1 % kompensacinis muitas.

               (74)

               Atliekant šią dalinę tarpinę peržiūrą nustatytas ad valorem išreikštas 11,0 % kompensuotinų subsidijų pareiškėjui dydis, kaip išvardyta toliau:

                           SCHEMA→

                           MSLS (11)

                           GPESS (11)

                           ILS (11)

                           KS

                           Iš viso

                           BENDROVĖ↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                              Vacmet India Limited

                           7,9

                           2,4

                           0,2

                           0,5

                           11,0

               (75)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad susijusio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis sumažėjo.

         7.   Kompensacinės priemonės

               (76)

               Taip pat įvertinta, ar su tirtomis schemomis susijusios pasikeitusios aplinkybės gali būti laikomos ilgalaikėmis.

               (77)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad subsidijos pareiškėjui suma sumažėjo ir yra gerokai mažesnė už šiuo metu jam taikomą muito normą. Bendras subsidijų dydis iš esmės sumažėjo dėl to, kad labai sumažėjo išmokos, gaunamos pagal MSLS. Remiantis tuo, kas išdėstyta, yra požymių, kad ateityje pareiškėjas ir toliau gaus subsidijas, kurių suma bus mažesnė nei suma, kurią jis šiuo metu gauna.

               (78)

               Kadangi yra įrodyta, kad pareiškėjas gauna daug mažesnes subsidijas nei anksčiau ir tikėtina, kad jis toliau gaus subsidijas, kurių suma mažesnė nei pirminiame tyrime nustatyta suma, atsižvelgiant į naujus faktus turėtų būti iš dalies pakeistas taikomos priemonės lygis.

               (79)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pakoreguota kompensacinio muito norma turėtų būti nustatyta remiantis per šią dalinę tarpinę peržiūrą nustatytomis naujomis subsidijavimo normomis, nes per pirminį antisubsidijų tyrimą apskaičiuotas žalos skirtumas išlieka didesnis.

               (80)

               Pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 24 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą jokiam produktui nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti atstatyti tą pačią padėtį, susidariusią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo. Vis dėlto šiuo atveju tokia situacija nesusidarė, nes atlikus lygiagrečią tarpinę antidempingo peržiūrą su nagrinėjamuoju produktu susijęs pareiškėjui nustatytas antidempingo muitas yra 0 %.

               (81)

               Dėl iš Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nenurodytų eksportuojančių gamintojų importuojamam nagrinėjamajam produktui šiuo metu taikomos muito normos, t. y. nurodyto muito, taikomo „visoms kitoms bendrovėms“ Indijoje, pažymima, kad faktinės tirtų schemų sąlygos ir jų kompensacinis pobūdis, palyginti su ankstesniu tyrimu, nepasikeitė. Todėl šioms bendrovėms nereikia perskaičiuoti subsidijų ir muito normų. Todėl visoms bendrovėms, išskyrus pareiškėją, taikomos muito normos nesikeičia.

               (82)

               Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti pareiškėjui taikomą muito normą, ir suteikta galimybė pateikti pastabų.

               (83)

               Šalių žodinės ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir, jei tikslinga, galutiniai tyrimo nustatyti faktai buvo atitinkamai pakeisti,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 367/2006 1 straipsnio 2 dalies lentelė iš dalies keičiama įterpiant šią informaciją:

                  „Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117–2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indija

                  11,0

                  A992“

   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. vasario 28 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         FELLEGI T.

      (1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

      (2)  OL L 316, 1999 12 10, p. 1.

      (3)  OL L 68, 2006 3 8, p. 15.

      (4)  OL L 236, 2006 8 31, p. 1.

      (5)  OL L 255, 2007 9 29, p. 1.

      (6)  OL L 6, 2009 1 10, p. 1.

      (7)  OL L 288, 2007 11 6, p. 1.

      (8)  OL L 168, 2010 7 2, p. 1.

      (9)  OL C 8, 2010 1 14, p. 29.

      (10)  OL C 8, 2010 1 14, p. 27.

      (11)  Žvaigždute pažymėtos subsidijos yra eksporto subsidijos.


title: 2015 m. lapkričio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1999, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 165/2011, kuriuo dėl išteklių pereikvojimo 2010 m. iš tam tikrų 2011 m. ir vėlesniais metais Ispanijai skirtų atlantinių skumbrių kvotų numatoma išskaičiuoti tam tikrą kiekį

text:
10.11.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 292/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1999
   2015 m. lapkričio 9 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 165/2011, kuriuo dėl išteklių pereikvojimo 2010 m. iš tam tikrų 2011 m. ir vėlesniais metais Ispanijai skirtų atlantinių skumbrių kvotų numatoma išskaičiuoti tam tikrą kiekį
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (1), ypač į jo 105 straipsnio 1 ir 2 dalis,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos reglamente (ES) Nr. 165/2011 (2) su pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 978/2014 (3), nustatyta, kad dėl išteklių pereikvojimo 2010 metais Ispanijai 2014 metams skirta atlantinių skumbrių (Scomber scombrus) žvejybos ICES VIIIc, IX ir X zonose ir CECAF 34.1.1 zonos Sąjungos vandenyse kvota (toliau – atlantinių skumbrių žvejybos kvota) turi būti sumažinta 5 989 tonomis;

               (2)

               be to, Reglamente (ES) Nr. 165/2011 numatyta, kad dėl išteklių pereikvojimo 2010 m. iš Ispanijai 2015 metams ir prireikus vėlesniems metams skirtos atlantinių skumbrių žvejybos kvotos turi būti išskaičiuotos 9 747 tonos;

               (3)

               2015 m. kovo 30 d. Ispanijos valdžios institucijos informavo Komisiją, kad 2014 metų atlantinių skumbrių žvejybos kvota nebuvo visiškai išnaudota, ir paprašė Komisijos, atsižvelgus į neišnaudotą tonų kiekį, sumažinti Reglamente (ES) Nr. 165/2011 2015 m. numatytą išskaičiuotiną kiekį;

               (4)

               be to, Ispanija, remdamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 (4) 4 straipsnio 2 dalimi, paprašė leisti neišnaudoti 2014 m. atlantinių skumbrių žvejybos kvotos dalies, laikantis tame reglamente nurodytų apribojimų, ir ją perkelti į 2015 metus;

               (5)

               neišnaudota Ispanijai skirta 2014 metų atlantinių skumbrių žvejybos kvota yra 5 652,891 tonos. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/1170 (5)4 211,038 tonos iš tos neišnaudotos žvejybos kvotos perkelta į 2015 metus. Taigi likęs neišnaudotas 2014 metų kvotos kiekis – 1 441,853 tonos;

               (6)

               šis prašymas ir toliau atitinka Reglamento (ES) Nr. 165/2011 7 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus argumentus, pagrindžiančius išskaičiuotinų kiekių paskirstymą per penkerius ar daugiau metų;

               (7)

               1 441,853 tonos turėtų būti panaudotos išskaičiuotiniems kiekiams, numatytiems Reglamente (ES) Nr. 165/2011 su pakeitimais, padarytais Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 978/2014, perskaičiuoti. Tas kiekis turėtų būti pridėtas prie kiekio, kuris turi būti išskaičiuotas iš 2014 m. atlantinių skumbrių žvejybos kvotos ir dėl to padidėtų nuo 5 989 tonų iki 7 430,853 tonos, ir atitinkamai būti atimtas iš išskaičiuotino 2015 m. atlantinių skumbrių žvejybos kvotos kiekio, kuris dėl to sumažėtų nuo 9 747 iki 8 305,147 tonos;

               (8)

               todėl Reglamentas (EB) Nr. 165/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (ES) Nr. 165/2011 priedas pakeičiamas šio reglamento priedo tekstu.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. lapkričio 9 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

      (2)  2011 m. vasario 22 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 165/2011, kuriuo dėl išteklių pereikvojimo 2010 m. iš tam tikrų 2011 m. ir vėlesniais metais Ispanijai skirtų atlantinių skumbrių kvotų numatoma išskaičiuoti tam tikrą kiekį (OL L 48, 2011 2 23, p. 11).

      (3)  2014 m. rugsėjo 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 978/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 165/2011, kuriuo dėl išteklių pereikvojimo 2010 m. iš tam tikrų 2011 m. ir vėlesniais metais Ispanijai skirtų atlantinių skumbrių kvotų numatoma išskaičiuoti tam tikrą kiekį (OL L 275, 2014 9 17, p. 1).

      (4)  1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115, 1996 5 9, p. 3).

      (5)  2015 m. liepos 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1170, kuriuo, remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnio 2 dalimi, tam tikras 2014 m. nepanaudotas žvejybos kvotų kiekis pridedamas prie 2015 m. kvotų (OL L 189, 2015 7 17, p. 2).

      PRIEDAS

            „PRIEDAS

                        Ištekliai

                        Pradinė 2010 m. kvota (1)

                        Pakeista 2010 m. kvota

                        Nustatytas 2010 m. sužvejotų žuvų kiekis

                        Kvotos ir sužvejotų žuvų kiekio skirtumas (pereikvojimas)

                        Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 2 dalyje nustatytas daugiklis (pereikvotas kiekis * 2)

                        2011 m. išskaičiuotinas kiekis

                        2012 m. išskaičiuotinas kiekis

                        2013 m. išskaičiuotinas kiekis

                        2014 m. išskaičiuotinas kiekis

                        2015 m. ir prireikus vėlesniais metais išskaičiuotinas kiekis

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (79,7 % 2010 m. kvotos)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        7 430,853

                        8 305,147

         (1)  Reglamentas (ES) Nr. 53/2010.“


title: 2016 m. sausio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/61, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
21.1.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 14/18

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/61
   2016 m. sausio 20 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. sausio 20 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  80,9

                  TN

                  113,9

                  TR

                  91,2

                  ZZ

                  130,6

                  0707 00 05

                  MA

                  85,8

                  TR

                  150,9

                  ZZ

                  118,4

                  0709 93 10

                  MA

                  52,6

                  TR

                  150,6

                  ZZ

                  101,6

                  0805 10 20

                  EG

                  50,0

                  MA

                  64,1

                  TN

                  57,9

                  TR

                  65,8

                  ZZ

                  59,5

                  0805 20 10

                  IL

                  163,3

                  MA

                  82,3

                  ZZ

                  122,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  103,6

                  JM

                  147,2

                  MA

                  82,8

                  TR

                  99,2

                  ZZ

                  108,2

                  0805 50 10

                  TR

                  102,3

                  ZZ

                  102,3

                  0808 10 80

                  CL

                  84,9

                  US

                  121,1

                  ZZ

                  103,0

                  0808 30 90

                  CN

                  76,1

                  ZZ

                  76,1

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2017 m. sausio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/95, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2017 m. sausio 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos ir importo teisių paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje

text:
20.1.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 16/24

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/95
   2017 m. sausio 19 d.
   kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2017 m. sausio 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos ir importo teisių paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 616/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnio 1 ir 3 dalis,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos reglamentu (EB) Nr. 616/2007 (2) leista naudoti paukštienos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriaus produktų importo metines tarifines kvotas;

               (2)

               2017 m. sausio 1–7 d. pateiktose 2017 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi;

               (3)

               2017 m. sausio 1–7 d. pateiktose 2017 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui importo teisių paraiškose nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima suteikti importo teises, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 6 straipsnio 3 dalimi kartu su Reglamento (EB) Nr. 1301/2006 7 straipsnio 2 dalimi;

               (4)

               siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Kiekiui, nurodytam pagal Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 2017 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui importo licencijų paraiškose, taikomas šio reglamento priedo A dalyje nurodytas paskirstymo koeficientas.
   2.   Kiekiui, nurodytam pagal Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 2017 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui importo teisių paraiškose, taikomas šio reglamento priedo B dalyje nurodytas paskirstymo koeficientas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 19 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Generalinis direktorius

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  2007 m. birželio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 616/2007 dėl leidimo naudoti Bendrijos tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje ir dėl jų administravimo (OL L 142, 2007 6 5, p. 3).

      (3)  2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (OL L 238, 2006 9 1, p. 13).

      PRIEDAS
      A DALIS

                  Grupės Nr.

                  Eilės Nr.

                  Paskirstymo koeficientas. Paraiškos, pateiktos 2017 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,273598

                  2

                  09.4212

                  39,659846

                  4A

                  09.4214

                  29,761716

                  09.4251

                  0,475143

                  09.4252

                  —

                  6A

                  09.4216

                  0,281611

                  09.4260

                  0,313976

                  7

                  09.4217

                  —

                  8

                  09.4218

                  —

            B DALIS

                  Grupės Nr.

                  Eilės Nr.

                  Paskirstymo koeficientas. Paraiškos, pateiktos 2017 m. balandžio 1 d.–birželio 30 d. kvotos dalies laikotarpiui
                  (%)

                  5A

                  09.4215

                  0,506436

                  09.4254

                  0,571640

                  09.4255

                  —

                  09.4256

                  —


title: 2016 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2263, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
16.12.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 342/24

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2263
   2016 m. gruodžio 15 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. gruodžio 15 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Generalinis direktorius

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  104,9

                  SN

                  241,4

                  TN

                  123,9

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  147,3

                  0707 00 05

                  MA

                  70,7

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  115,1

                  0709 93 10

                  MA

                  143,7

                  TR

                  138,5

                  ZZ

                  141,1

                  0805 10 20

                  IL

                  126,4

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  101,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,9

                  ZZ

                  69,9

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  116,7

                  JM

                  125,0

                  MA

                  74,5

                  TR

                  82,0

                  ZZ

                  99,6

                  0805 50 10

                  TR

                  82,8

                  ZZ

                  82,8

                  0808 10 80

                  US

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0808 30 90

                  CN

                  89,4

                  ZZ

                  89,4

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2015 m. sausio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/24, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
8.1.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 4/18

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/24
   2015 m. sausio 7 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. sausio 7 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  69,6

                  IL

                  104,4

                  MA

                  89,1

                  TN

                  130,5

                  TR

                  108,0

                  ZZ

                  100,3

                  0707 00 05

                  TR

                  160,8

                  ZZ

                  160,8

                  0709 93 10

                  MA

                  96,9

                  SN

                  80,8

                  TR

                  157,6

                  ZZ

                  111,8

                  0805 10 20

                  EG

                  41,2

                  MA

                  68,6

                  TR

                  74,1

                  ZA

                  40,1

                  ZW

                  32,9

                  ZZ

                  51,4

                  0805 20 10

                  MA

                  58,8

                  ZZ

                  58,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  89,3

                  JM

                  106,8

                  TR

                  80,9

                  ZZ

                  92,3

                  0805 50 10

                  TR

                  53,0

                  ZZ

                  53,0

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  62,9

                  CL

                  82,5

                  MK

                  39,8

                  US

                  145,8

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  107,1

                  0808 30 90

                  US

                  171,4

                  ZZ

                  171,4

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2011 m. gegužės 13 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 475/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1425/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams ir nutraukiantis tyrimą dėl tam tikrų Malaizijos kilmės plastikinių maišelių ir krepšelių importo

text:
18.5.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 131/10

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 475/2011
   2011 m. gegužės 13 d.
   kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1425/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams ir nutraukiantis tyrimą dėl tam tikrų Malaizijos kilmės plastikinių maišelių ir krepšelių importo
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau –pagrindinis reglamentas),
   atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1425/2006 (2), ypač į jo 2 straipsnį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   A.   ANKSTESNĖ PROCEDŪRA

               (1)

               Reglamentu (EB) Nr. 1425/2006 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems į Sąjungą importuojamiems, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams. Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą, po kurio KLR nustatytas antidempingo muitas (toliau – pradinis tyrimas), buvo daug bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, buvo atrinkti tam tikri eksportuojantys Kinijos gamintojai ir atrinktoms bendrovėms buvo nustatytos individualios 4,8–12,8 % muito normos, o kitoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms buvo nustatyta 8,4 % muito norma. Reglamentu (EB) Nr. 249/2008 4,3 % muito norma nustatyta tam tikrai bendrovei. 28,8 % muito norma nustatyta KLR bendrovėms, kurios arba nepranešė apie save, arba nebendradarbiavo atliekant tyrimą.

               (2)

               Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatyta, kad naujajam eksportuojančiam KLR gamintojui pateikus Komisijai pakankamai įrodymų, kad:

                           —

                           tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d.) (toliau – tiriamasis laikotarpis) jis neeksportavo į Sąjungą šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų produktų (pirmasis kriterijus),

                           —

                           jis nėra susijęs nė su vienu KLR eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės (antrasis kriterijus), ir

                           —

                           jis faktiškai eksportavo į Sąjungą nagrinėjamąjį produktą pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, kuriuo remiantis buvo nustatytos priemonės, arba yra neatšaukiamai įsipareigojęs eksportuoti į Sąjungą didelius kiekius (trečiasis kriterijus).

                     To reglamento 1 straipsnį galima iš dalies keisti, nustatant tokiam naujajam eksportuojančiam gamintojui muito normą, taikomą neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, t. y. 8,4 % muito normą.

               (3)

               Bendrovių, kurioms nustatyta bendradarbiaujančioms bendrovėms taikoma 8,4 % vidutinė svertinė muito norma, sąrašas, kuris buvo Reglamente (EB) Nr. 1425/2006, buvo iš dalies pakeistas Tarybos reglamentais (EB) Nr. 249/2008 (3) ir (EB) Nr. 189/2009 (4) bei Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 474/2011 (5).

         B.   NAUJŲJŲ EKSPORTUOJANČIŲ GAMINTOJŲ PRAŠYMAI

               (4)

               Šešios Kinijos bendrovės pateikė prašymus suteikti joms tokį patį statusą kaip ir pradiniame tyrime bendradarbiavusioms, tačiau neatrinktoms bendrovėms (toliau – naujojo eksportuojančio gamintojo statusas).

               (5)

               Siekiant nustatyti, ar šie šeši pareiškėjai atitinka Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatytus kriterijus naujojo eksportuojančio gamintojo statusui suteikti, buvo atliktas tyrimas.

               (6)

               Visiems šešiems pareiškėjams buvo išsiųsta paraiškos forma ir paprašyta pateikti įrodymų, kad jie atitinka minėtus tris kriterijus.

               (7)

               Viena bendrovė, prašiusi suteikti naujojo eksportuojančio gamintojo statusą, nepateikė prašomos informacijos. Todėl buvo neįmanoma patikrinti, ar ji atitinka Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatytus kriterijus; jos prašymas buvo atmestas.

               (8)

               Viena bendrovė atsiėmė savo paraišką.

               (9)

               Viena bendrovė neeksportavo nagrinėjamojo produkto į Sąjungą ir nebuvo neatšaukiamai įsipareigusi eksportuoti į Sąjungą didelius kiekius pasibaigus tiriamajam laikotarpiui. Todėl ji neatitiko trečiojo kriterijaus, ir jos prašymas buvo atmestas.

               (10)

               Viena bendrovė nebuvo laikoma naujuoju eksportuojančiu gamintoju, nes ji susijusi su eksportuojančiu KLR gamintoju, kuriam taikomos Reglamentu (EB) Nr. 1425/2006 nustatytos antidempingo priemonės. Todėl ji neatitiko antrojo kriterijaus, ir jos prašymas buvo atmestas.

               (11)

               Viena bendrovė pateikė klaidinančią informaciją apie įsteigimo datą. Tai kelia abejonių dėl pateiktos informacijos, įskaitant laikotarpį, kuriuo nagrinėjamasis produktas galėjo būti eksportuojamas į ES, patikimumo. Todėl jos prašymas buvo atmestas.

               (12)

               Likusio eksportuojančio Kinijos gamintojo pateikti įrodymai laikomi pakankamais parodyti, kad jis atitinka Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatytus kriterijus. Todėl šiam eksportuojančiam gamintojui gali būti nustatyta neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms taikoma muito norma (t. y. 8,4 %) ir jo pavadinimas gali būti įtrauktas į Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 I priedo eksportuojančių gamintojų sąrašą.

               (13)

               Pareiškėjams ir Sąjungos pramonės bendrovėms pranešta apie tyrimo rezultatus ir suteikta galimybė pateikti pastabas.

               (14)

               Visi suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai ir pastabos buvo išnagrinėti ir į juos, prireikus, buvo tinkamai atsižvelgta,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Į Kinijos Liaudies Respublikos gamintojų sąrašą, pateiktą Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 I priede, įtraukiama ši bendrovė:

               Bendrovė

               Miestas

               Papildomas TARIC kodas

                  Xiamen Good Plastic Co., Ltd.

                  Xiamen

               B109

         2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 13 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         MARTONYI J.

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 270, 2006 9 29, p. 4.

      (3)  OL L 76, 2008 3 19, p. 8.

      (4)  OL L 67, 2009 3 12, p. 5.

      (5)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 2.


title: 2016 m. lapkričio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2023 dėl leidimo naudoti natrio benzoatą, kalio sorbatą, skruzdžių rūgštį ir natrio formiatą kaip visų rūšių gyvūnams skirtus pašaro priedus (Tekstas svarbus EEE )

text:
19.11.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 313/14

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/2023
   2016 m. lapkričio 18 d.
   dėl leidimo naudoti natrio benzoatą, kalio sorbatą, skruzdžių rūgštį ir natrio formiatą kaip visų rūšių gyvūnams skirtus pašaro priedus
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1831/2003 dėl priedų, skirtų naudoti gyvūnų mityboje (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamente (EB) Nr. 1831/2003 nustatyta, kad priedams gyvūnų mityboje naudoti reikia leidimo, ir nustatytas tokio leidimo suteikimo pagrindas bei tvarka. Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 7 dalyje kartu su 10 straipsnio 1–4 dalimis nustatytos specialios nuostatos dėl produktų, kurie Sąjungoje naudojami kaip siloso priedai, įvertinimo;

               (2)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 1 dalies b punktą natrio benzoatas buvo įtrauktas į pašarų priedų registrą kaip esamas produktas, priklausantis siloso priedų funkcinei grupei, skirtas visų rūšių gyvūnams;

               (3)

               pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 10 straipsnio 2 dalį kartu su 7 straipsniu, buvo pateiktas prašymas išduoti leidimą naudoti natrio benzoatą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnį pateikti prašymai išduoti leidimą naudoti kalio sorbatą, skruzdžių rūgštį ir natrio formiatą. Kartu su prašymais pateikti duomenys ir dokumentai, kurių reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 7 straipsnio 3 dalį;

               (4)

               šie prašymai susiję su prašymais išduoti leidimą naudoti natrio benzoatą, kalio sorbatą, skruzdžių rūgštį ir natrio formiatą kaip visų rūšių gyvūnams skirtus pašaro priedus, skirtinus prie priedų kategorijos „zootechniniai priedai“;

               (5)

               Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba) 2012 m. birželio 13 d. priimtoje nuomonėje (2) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis natrio benzoatas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai; tačiau laikyta, kad jis yra galimai jautrinanti medžiaga ir negalima atmesti tikimybės, kad jo įkvėpus gali kilti pavojus. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad naudojant šį priedą galima pagerinti siloso gamybą sumažinant pH ir pagerinant sausosios medžiagos išsaugojimą medžiagose, kurias lengva, vidutiniškai sunku ir sunku silosuoti;

               (6)

               Tarnyba 2013 m. birželio 18 d. priimtoje nuomonėje (3) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis kalio sorbatas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai; tačiau buvo laikomasi nuomonės, kad jis dirgina odą ir akis bei galimai dirgina kvėpavimo takus. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad naudojant šį priedą galima pagerinti siloso aerobinį stabilumą medžiagose, kurias lengva ir vidutiniškai sunku silosuoti;

               (7)

               Tarnyba 2014 m. rugsėjo 11 d. priimtoje nuomonėje (4) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis skruzdžių rūgštis neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai; tačiau buvo laikomasi nuomonės, kad ji ėsdina odą, akis ir kvėpavimo takus. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad naudojant šį priedą galima pagerinti silosavimo procesą, siloso kokybę ir siloso aerobinį stabilumą medžiagose, kurias lengva, vidutiniškai sunku ir sunku silosuoti;

               (8)

               Tarnyba 2015 m. kovo 11 d. priimtoje nuomonėje (5) padarė išvadą, kad siūlomomis naudojimo sąlygomis natrio formiatas neturi nepageidaujamo poveikio gyvūnų sveikatai, žmonių sveikatai ar aplinkai; tačiau buvo laikomasi nuomonės, kad skysto pavidalo natrio formiatas ėsdina odą, akis ir kvėpavimo takus. Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad naudojant šį priedą galima pagerinti maisto medžiagų išsaugojimą sumažinant sausosios medžiagos sumažėjimą medžiagose, kurias lengva, vidutiniškai sunku ir sunku silosuoti;

               (9)

               dėl natrio benzoato, kalio sorbato, skruzdžių rūgšties ir natrio formiato Tarnyba nemano, kad reikia nustatyti konkrečius stebėsenos po pateikimo rinkai reikalavimus. Be to, ji patvirtino pašarų priedų pašaruose analizės metodo taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;

               (10)

               natrio benzoato, kalio sorbato, skruzdžių rūgšties ir natrio formiato vertinimas rodo, kad Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 5 straipsnyje nustatytos leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos. Taigi, kaip nurodyta šio reglamento priede, turėtų būti suteiktas leidimas naudoti minėtus priedus;

               (11)

               kadangi saugos sumetimais nebūtina neatidėliotinai taikyti natrio benzoato leidimo sąlygų pakeitimų, tikslinga nustatyti pereinamąjį laikotarpį, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų pasirengti laikytis naujų su leidimu susijusių reikalavimų;

               (12)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Leidimas
   Priede nurodytus priedus, priklausančius priedų kategorijai „technologiniai priedai“ ir funkcinei grupei „siloso priedai“, leidžiama naudoti kaip gyvūnų pašarų priedus minėtame priede nustatytomis sąlygomis.
   2 straipsnis
   Pereinamojo laikotarpio priemonės
   Priede nurodytą natrio benzoatą ir pašarus, kurių sudėtyje yra natrio benzoato, kurie buvo pagaminti ir paženklinti iki 2017 m. birželio 9 d. laikantis taisyklių, taikytų iki 2016 m. gruodžio 9 d., galima toliau teikti rinkai ir naudoti, kol pasibaigs turimos atsargos.
   3 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. lapkričio 18 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

      (2)  EFSA Journal 2012;10(7):2779.

      (3)  EFSA Journal 2013;11(7):3283.

      (4)  EFSA Journal 2014;1(10):3827.

      (5)  EFSA Journal 2015;13(5):4056.

      PRIEDAS

                  Priedo identifikavimo numeris

                  Leidimo turėtojo pavadinimas

                  Priedas

                  Sudėtis, cheminė formulė, aprašymas, analizės metodas

                  Gyvūno rūšis arba kategorija

                  Didžiausias amžius

                  Mažiausias kiekis

                  Didžiausias kiekis

                  Kitos nuostatos

                  Leidimo galiojimo terminas

                  mg/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %

                     Technologinių priedų kategorija. Funkcinė grupė: siloso priedai

                  1k301

                  —

                  Natrio benzoatas

                     Priedo sudėtis

                  Natrio benzoatas ≥ 99,5 %
                  Kieto pavidalo

                     Veikliosios medžiagos apibūdinimas

                  Natrio benzoatas ≥ 99,5 %
                  C7 H5 Na O2

                  CAS Nr. 532-32-1
                  Pagamintas cheminės sintezės būdu

                     Analizės metodas
                      (1)

                  Natrio benzoatui nustatyti: titrimetrinis metodas (Europos farmakopėjos monografija 01/2008:0123).

                  Visų rūšių gyvūnai

                  —

                  2 400

                              1.

                              Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jo naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint tinkamas asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones, saugos akinius ir pirštines.

                              2.

                              Iš įvairių šaltinių gauto natrio benzoato mišinys neviršija didžiausio leidžiamo kiekio.

                  2026 m. gruodžio 9 d.

                  1k202

                  —

                  Kalio sorbatas

                     Priedo sudėtis

                  Kalio sorbatas ≥ 99 %
                  Kieto pavidalo

                     Veikliosios medžiagos apibūdinimas

                  Kalio sorbatas ≥ 99 %
                  C6 H7 Na O2

                  CAS Nr. 24634-61-5
                  Pagamintas cheminės sintezės būdu

                     Analizės metodas
                      (1)

                  Kalio sorbato kiekiui pašarų priede nustatyti: titravi mas naudojant perchlorato rūgštį (Europos farmakopėja, monografija 6.0, metodas 01/2008:0618).)
                  Premiksuose ir pašaruose esančiam kalio sorbato kiekiui nustatyti: efektyviosios skysčių chromatografijos metodas, grindžiamas jonų atskyrimu kartu naudojant UV detektorių (HPLC-UV).

                  Visų rūšių gyvūnai

                  300

                              1.

                              Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jo naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint tinkamas asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones, saugos akinius ir pirštines.

                              2.

                              Priedas naudojamas medžiagose, kurias lengva ir vidutiniškai sunku silosuoti (2).

                  2026 m. gruodžio 9 d.

                  1k236

                  —

                  Skruzdžių rūgštis

                     Priedo sudėtis

                  Skruzdžių rūgštis (≥ 84,5 %)
                  Skysto pavidalo:

                     Veikliosios medžiagos apibūdinimas

                  Skruzdžių rūgštis (≥ 84,5 %)
                  H2CO2

                  CAS Nr. 64-18-6

                     Analizės metodas
                      (1)

                  Skruzdžių rūgščiai nustatyti: jonų chromatografijos metodas su elektrinio laidžio nustatymu (IC-ECD).

                  Visų rūšių gyvūnai

                  —

                  10 000

                              1.

                              Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jo naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint tinkamas asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones, saugos akinius ir pirštines.

                              2.

                              Iš įvairių šaltinių gautos skruzdžių rūgšties mišinys neviršija didžiausio leidžiamo kiekio visaverčiame pašare.

                  2026 m. gruodžio 9 d.

                  1k237

                  —

                  Natrio formiatas

                     Priedo sudėtis

                  Kieto pavidalo
                  Natrio formiatas ≥ 98 %
                  Skysto pavidalo:
                  Natrio formiatas ≥ 15 %
                  Skruzdžių rūgštis ≤ 75 %
                  Vanduo ≤ 25 %

                     Veikliosios medžiagos apibūdinimas

                  Natrio formiatas ≥ 98 % (kieto pavidalo)
                  NaHCO2

                  CAS Nr. 141-53-7
                  formaldehidas ≤ 6,2 mg/kg
                  acetaldehidas ≤ 5 mg/kg
                  butilaldehidas ≤ 25 mg/kg
                  Natrio formiatas ≥ 15 % (skysto pavidalo)
                  Skruzdžių rūgštis ≤ 75 %
                  Pagamintas cheminės sintezės būdu

                     Analizės metodas
                      (1)

                  Visam natrio kiekiui pašarų prieduose nustatyti: EN ISO 6869: Atominės sugerties spektroskopija (AAS) arba EN 15510: indukciškai sujungtos plazmos atomų emisijos spektrometrija (ICP-AES).
                  Visam formiato kiekiui pašarų prieduose nustatyti: EN 15909 atvirkštinių fazių HPLC metodas kartu su ultravioletinės spinduliuotės aptikimu (RP-HPLC-UV).
                  Premiksuose ir pašaruose esančiam visam formiato kiekiui nustatyti: didelio slėgio jonus išskirianti skysčių chromatografija naudojant ultravioletinius spindulius arba lūžio rodiklio nustatymas (HPLC-UV/RI) arba jonų chromatografijos metodas su elektrinio laidžio nustatymu (IC-ECD).

                  Visų rūšių gyvūnai

                  —

                  10 000
                  (skruzdžių rūgšties ekvivalento)

                              1.

                              Priedo ir premiksų naudotojams pašarų ūkio subjektai nustato veikimo procedūras ir organizacines priemones, kad būtų išvengta galimos su jo naudojimu susijusios rizikos. Jei šios rizikos procedūromis ir organizacinėmis priemonėmis išvengti arba sumažinti iki minimumo neįmanoma, priedas ir premiksai turi būti naudojami dėvint tinkamas asmenines apsaugos priemones, įskaitant kvėpavimo takų apsaugos priemones, saugos akinius ir pirštines.

                              2.

                              Iš įvairių šaltinių gautos skruzdžių rūgšties mišinys neviršija didžiausio leidžiamo kiekio visaverčiame pašare.

                  2026 m. gruodžio 9 d.

         (1)  Išsamų analizės metodų aprašymą galima rasti etaloninės laboratorijos svetainėje: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

         (2)  Pašarai, kuriuos lengva silosuoti: > 3 % tirpių angliavandenių šviežioje medžiagoje. Pašarai, kuriuos vidutiniškai sunku silosuoti: 1,5–3,0 % tirpių angliavandenių šviežioje medžiagoje. Reglamentui (EB) Nr. 429/2008 (OL L 133, 2008 5 22, p. 1).


title: 2015 m. liepos 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1109, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
9.7.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 181/78

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1109
   2015 m. liepos 8 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 8 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  20,6

                  MA

                  172,4

                  MK

                  51,7

                  ZZ

                  81,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  119,1

                  ZZ

                  119,1

                  0805 50 10

                  AR

                  108,2

                  TR

                  108,0

                  UY

                  129,3

                  ZA

                  150,8

                  ZZ

                  124,1

                  0808 10 80

                  AR

                  97,8

                  BR

                  106,5

                  CL

                  133,5

                  NZ

                  118,6

                  US

                  121,0

                  ZA

                  120,9

                  ZZ

                  116,4

                  0808 30 90

                  AR

                  109,3

                  CL

                  144,1

                  CN

                  86,2

                  NZ

                  235,9

                  ZA

                  127,5

                  ZZ

                  140,6

                  0809 10 00

                  TR

                  236,9

                  ZZ

                  236,9

                  0809 29 00

                  TR

                  258,6

                  ZZ

                  258,6

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  CL

                  181,4

                  ZZ

                  181,4

                  0809 40 05

                  CL

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.