title: Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 471/2014 2014 m. gegužės 13 d. kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai

text:
14.5.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 142/23

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 471/2014
   2014 m. gegužės 13 d.
   kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomi galutiniai kompensaciniai muitai
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 15 straipsnį,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Inicijavimas

               (1)

               2013 m. balandžio 27 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė inicijuojanti antisubsidijų tyrimą dėl į Europos Sąjungą importuojamo Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija) kilmės soliarinio stiklo (toliau – pranešimas apie inicijavimą) (2).

               (2)

               Tyrimas inicijuotas 2013 m. kovo 14 d. Komisijai gavus skundą, kurį gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % viso soliarinio stiklo Sąjungoje, vardu pateikė ES ProSun Glass (toliau – skundo pateikėjas). Skunde pateikti soliarinio stiklo subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymai, kurių, Komisijos nuomone, pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti.

               (3)

               Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 597/2009 (toliau – pagrindinis reglamentas) 10 straipsnio 7 dalimi, Komisija pranešė Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybei (toliau – KLR Vyriausybė) gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuoto KLR kilmės soliarinio stiklo importo Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. Komisija pakvietė KLR Vyriausybę konsultuotis, kad būtų išsiaiškinta su skundo turiniu susijusi padėtis ir priimtas abi šalis tenkinantis sprendimas.

               (4)

               KLR Vyriausybė šį kvietimą priėmė ir buvo surengtos konsultacijos. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau Komisija deramai atsižvelgė į KLR Vyriausybės pateiktas pastabas dėl skunde išvardytų schemų. Po konsultacijų KLR Vyriausybė pateikė pastabų.

         2.   Kartu vykdomas antidempingo tyrimas

               (5)

               2013 m. vasario 28 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (3) paskelbė inicijuojanti antidempingo tyrimą dėl į Sąjungą importuojamo KLR kilmės soliarinio stiklo.

               (6)

               2013 m. lapkričio 27 d. Komisija reglamentu (ES) Nr. 1205/2013 (4) importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

               (7)

               Per šį antisubsidijų ir kartu vykdomą antidempingo tyrimus atlikta žalos analizė pagrįsta tokia pačia Sąjungos pramonės apibrėžtimi, tais pačiai tipiškais Sąjungos gamintojais ir tuo pačiu tiriamuoju laikotarpiu ir, jei nenurodyta kitaip, padarytos tokios pačios išvados. Manyta, kad toks metodas tinkamas siekiant supaprastinti žalos analizę ir gauti nuoseklias abiejų tyrimų išvadas. Dėl šios priežasties atliekant abu tyrimus buvo atsižvelgta į bet kuriame iš šių tyrimų pateiktas pastabas dėl žalos.

         3.   Su tyrimu susijusios šalys

               (8)

               Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems KLR gamintojams, žinomiems importuotojams, tiekėjams, platintojams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, taip pat KLR valdžios institucijoms. Pranešime apie inicijavimą visos su tyrimu susijusios šalys paragintos pranešti apie save Komisijai.

               (9)

               Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

               (10)

               Savo nuomonę pareiškė skundo pateikėjai, eksportuojantys KLR gamintojai, importuotojai ir KLR valdžios institucijos. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

         3.1.   Atranka

               (11)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį ji gali taikyti atranką ir nagrinėjimui atrinkti pagrįstą skaičių eksportuojančių KLR gamintojų, nesusijusių importuotojų ir Sąjungos gamintojų.

         3.2.   Sąjungos gamintojų atranka

               (12)

               Remdamasi didžiausia tipine panašaus produkto pardavimo per tiriamąjį laikotarpį (toliau – TL) apimtimi Komisija iš aštuonių apie save pranešusių gamintojų atrinko penkias bendroves.

               (13)

               Po tikrinamųjų vizitų Komisija nusprendė iš penkių atrinktų bendrovių sąrašo išbraukti vieną bendrovę, nes nustatyta, kad tai nėra tipiška Sąjungos pramonės bendrovė, kadangi ji buvo vienintelė bendrovė iš aštuonių apie save pranešusių gamintojų, kuri buvo ką tik pradėjusi veiklą. Todėl Komisija manė, kad šią bendrovę atrinkus kiltų grėsmė, jog žalos rodikliai, visų pirma pelningumo rodiklis, gali netinkamai rodyti Sąjungos pramonės būklę.

               (14)

               Taigi galiausiai atrinkti keturi Sąjungos gamintojai. Jų pagamintas kiekis sudarė 79 % Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje per TL parduoto kiekio. Todėl atrinkti gamintojai laikyti tipiškomis Sąjungos pramonės bendrovėmis.

               (15)

               Trys Sąjungos gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 29 straipsniu, paprašė jų tapatybę laikyti konfidencialia. Jie teigė, kad atskleidus jų tapatybę kiltų pavojus, kad jų verslo veiklai būtų padarytas didelis neigiamas poveikis. Komisija išnagrinėjo pateiktas priežastis ir sutiko su prašymu. Kadangi Sąjungoje nėra daug gamintojų, bendrajame atskleidimo dokumente jokie kiti pavadinimai nebuvo atskleisti, kad nepaaiškėtų bendrovių, kurios prašė jas laikyti konfidencialiomis, tapatybė.

               (16)

               Tačiau bendrovės Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (toliau – GMB/IF) tapatybė jau buvo viešai žinoma, nes ji paskelbė esanti viena iš skundą remiančių bendrovių. Todėl bendrajame atskleidimo dokumente buvo nurodytas šios bendrovės pavadinimas.

               (17)

               Be to, nekonfidencialiame pastabų dėl atskleidimo dokumente skundo pateikėjas įvardijo tris Sąjungos gamintojus, kurie pasitraukė iš šio verslo (Guardian, AGC ir Centrosolar Glass), ir ketvirtą bendrovę, kuri gerokai sumažino gamybos apimtį (Saint Gobain).

         3.3.   Eksportuojančių KLR gamintojų atranka

               (18)

               Pranešime apie inicijavimą visų eksportuojančių KLR gamintojų prašyta pranešti apie save Komisijai ir per nustatytą terminą pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

               (19)

               Prašomą informaciją pateikė ir sutiko būti atrinkti devyni eksportuojantys gamintojai arba grupės. Bendradarbiaujančioms bendrovėms teko beveik 100 % 2012 m. soliarinio stiklo eksporto į Sąjungą, apie kurį buvo pranešta.

               (20)

               Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį Komisija atrinko keturis eksportuojančius gamintojus arba grupes, remdamasi didžiausia tipine nagrinėjamojo produkto eksporto apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Atrinktoms bendrovėms per tiriamąjį laikotarpį teko 76 % visos nagrinėjamojo produkto eksporto į Sąjungą apimties.

               (21)

               Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį Komisija visoms suinteresuotosioms šalims pranešė apie atrinktas bendroves ir paragino teikti pastabas. Jokių pastabų negauta.

         3.4.   Individualus nagrinėjimas

               (22)

               Nė vienas eksportuojantis KLR gamintojas neprašė atlikti individualaus nagrinėjimo pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį.

         3.5.   Nesusijusių importuotojų ir naudotojų atranka

               (23)

               Keturi nesusiję importuotojai pateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėtos atrankos formos atsakymus, o du importuotojai ir dvylika naudotojų pateikė klausimyno atsakymus. Atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiaujančių importuotojų skaičių atranka buvo nereikalinga.

         4.   Klausimyno atsakymai ir tikrinamieji vizitai

               (24)

               Klausimynai nusiųsti KLR Vyriausybei ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, visiems apie save pranešusiems importuotojams ir visiems apie save pranešusiems naudotojams. KLR Vyriausybei taip pat nusiųstas jai siųsto klausimyno priedėlis, kurį prašyta persiųsti KLR valstybės komerciniams bankams, per tiriamąjį laikotarpį atrinktoms bendrovėms skolinusiems lėšų. KLR Vyriausybė teigė priedėlį persiuntusi susijusiems bankams, tačiau atsakymų negavusi.

               (25)

               Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, du nesusiję Sąjungos importuotojai ir 12 naudotojų.

               (26)

               Komisija rinko ir tikrino visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti galutines išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose:

                           a)

                           eksportuojantys KLR gamintojai:

                                       —

                                          Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd; Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd. (Flat Solar grupė),

                                       —

                                       Henan Yuhua Photovoltaic New Material Co., Ltd,

                                       —

                                          Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd. (toliau – Xinyi PV);

                           b)

                           KLR Vyriausybė:

                                       —

                                       Prekybos ministerija, Pekinas,

                                       —

                                       Kinijos bankų reguliavimo komisija, Pekinas;

                           c)

                           Sąjungos gamintojai:

                                       —

                                       GMB/IF, Vokietija,

                                       —

                                       [slapta],

                                       —

                                       [slapta],

                                       —

                                       [slapta],

                                       —

                                       [slapta];

                           d)

                           nesusiję importuotojai:

                                       —

                                          Vetrad NV, Nyderlandai;

                           e)

                           naudotojai:

                                       —

                                          Sunerg Solar SRL, Italija,

                                       —

                                          Viessmann Faulquemont SAS, Prancūzija.

               (27)

               Visoms suinteresuotosioms šalims nusiųstas atskleidimo dokumentas, kuriame pateikti esminiai faktai ir aplinkybės, kuriais remdamasi Komisija pasiūlė Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatyti kompensacinius muitus. Visoms šalims pranešta apie galutinį terminą pastaboms dėl faktų atskleidimo pateikti.

               (28)

               Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.

               (29)

               KLR Vyriausybė teigė, kad šis atskleidimo dokumentas neatitiko SSKP 22 straipsnio 3 ir 5 dalyse nustatytų standartų, nes nebuvo išsamiai aprašyti tyrimą atliekančios institucijos nustatyti faktai ir išvados. Tačiau KLR Vyriausybė nepateikė jokio tariamo pažeidimo pavyzdžio. Atidžiai peržiūrėjusi dokumentą Komisija mano, kad dokumente pakanka informacijos KLR Vyriausybės teisėms į gynybą užtikrinti.

               (30)

               Tam tikros informacijos atskleidimo dokumente nebuvo galima pateikti, nes tai buvo konfidenciali verslo informacija ir ji buvo atskleista tik atrinktiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams. Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams buvo nusiųstas specialus konfidencialus atskleidimo dokumentas, kuriame pateikti skaičiavimai ir informacija apie kiekvieną kompensacinę schemą ir pagal ją suteiktą naudą, ir skirtos 25 dienos pastaboms pateikti.

         5.   Tiriamasis laikotarpis

               (31)

               Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2012 m. sausio 1 d.–2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   1.   Nagrinėjamasis produktas

               (32)

               Šiame tyrime nagrinėjamas produktas – soliarinis stiklas, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 % (matuojant pagal AM1,5 300–2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150 K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3) (toliau – nagrinėjamasis produktas arba soliarinis stiklas). Šiuo metu nagrinėjamojo produkto KN kodas yra ex 7007 19 80.

         2.   Panašus produktas

               (33)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto, KLR gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungoje parduodamo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtis yra panašios. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio c punkte.

         3.   Produkto apibrėžtoji sritis

               (34)

               Nesusijęs importuotojas prašė į tyrimo aprėptį neįtraukti šiltnamių statybai naudojamo sodininkystei skirto stiklo ir tvirtino, kad šiltnamių statybai naudoja daug įvairaus dydžio stiklo lakštų, o soliarinis stiklas gaminamas tik tam tikro nustatyto dydžio. Importuotojas taip pat pateikė sertifikatą, iš kurio matyti, kad dalį jo importo sudaro stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis yra didesnis kaip 300 ppm. Todėl šis importuojamas produktas nepriskiriamas produkto apibrėžtajai sričiai. Dėl kitų šio importuotojo importuojamų produktų Komisija mano, kad nepaisant skirtingų dydžių tie stiklo lakštai gali taip pat būti naudojami kaip soliarinis stiklas. Pavyzdžiui, norėdami išvengti muito, importuotojai gali užsisakyti didesnius nei reikia stiklo lakštus ir tada juos supjaustyti tik Sąjungoje. Taigi, sodininkystei skirtas stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis yra mažesnis kaip 300 ppm, yra priskiriamas produkto apibrėžtajai sričiai.

               (35)

               Kitas nesusijęs importuotojas teigė, kad jo importuojamo stiklo baldams (naudojamo stiklinėms lentynoms, plokščių užpildymui, stalų paviršiams, stumdomųjų durų plokštėms, paviršių plokštėms ir kt.) techninės savybės yra tokios pačios kaip soliarinio stiklo arba labai į jas panašios, tačiau jis prašė šio produkto į tyrimo aprėptį neįtraukti dėl to, kad skiriasi galutinio naudojimo paskirtis.

               (36)

               Tačiau iš pateiktų įrodymų galima manyti, kad didžiosios dalies to nesusijusio importuotojo importuojamo stiklo techninės savybės nėra visai tokios pačios kaip soliarinio stiklo, kaip aprašyta pirmiau. Visų pirma, šešių rūšių importuojamo stiklo sudėtyje esančios geležies kiekis yra žymiai didesnis nei 300 ppm, o vienos rūšies importuojamo stiklo sudėtyje esančios geležies kiekis yra mažesnis nei 300 ppm, tačiau laidumas saulės energijai yra žymiai mažesnis nei 88 % – to reikia, kad stiklas būtų apibrėžiamas kaip soliarinis stiklas.

               (37)

               Importuotojas tvirtino, kad net jeigu tų rūšių stiklui nėra būdinga viena iš soliarinio stiklo techninių savybių, kaip aprašyta pirmiau, jis atitinka pirminį soliarinio stiklo klasifikavimo kriterijų, t. y. „grūdintas silikatinis lakštinis stiklas“. Tačiau Komisija mano, kad tyrimo aprėpčiai priskiriamas tik tų rūšių stiklas, kuris pasižymi visomis soliarinio stiklo techninėmis savybėmis. Todėl pirmiau nurodytų visų rūšių stiklas, kurį importuoja minėtas konkretus importuotojas, nepriskiriamas tyrimo aprėpčiai.

               (38)

               Dėl teisinio tikrumo reikėtų pažymėti, kad bet kurios rūšies sodininkystei ir baldams skirtas stiklas, kuris atitinka 32 konstatuojamojoje dalyje nustatytas technines savybes, yra priskiriamas nagrinėjamojo produkto apibrėžtajai sričiai, nes jį galima naudoti kaip soliarinį stiklą.

               (39)

               Po atskleidimo tas pats importuotojas tvirtino, kad soliarinio stiklo, kurį taip pat galima naudoti kaip baldams skirtą stiklą, neišbraukus iš produkto apibrėžtosios srities, bendrovėms tenka administracinė našta ir susidaro vėlavimų. Tariamai taip yra dėl to, kad kiekvieną kartą, kai Sąjungos muitinėms kyla klausimas, ar importuojamoms prekėms yra taikomos priemonės, bendrovės joms turi siųsti bandymų ataskaitas.

               (40)

               Komisija mano, kad šių rūšių stiklo nereikėtų išbraukti iš tyrimo aprėpties, nes soliarinis stiklas gali būti naudojamas sodininkystei ir baldams. Norint užtikrinti tinkamą Sąjungos pramonės apsaugą nuo žalingo kompensuojamų subsidijų poveikio, reikėtų vengti spragų, kuriomis pasinaudojant būtų vengiama priemonių. Tinkamos apsaugos teigiamas poveikis yra didesnis už papildomos administracinės naštos, kuri tariamai tektų susijusiam importuotojui, neigiamą poveikį.

               (41)

               Tas pats importuotojas taip pat tvirtino, kad į nagrinėjamojo produkto apibrėžtąją sritį nereikėtų įtraukti flotacinio stiklo, nes skiriasi jo ir valcuotojo stiklo gamybos procesas (pastarąjį importuotojas laiko vienintele soliarinio stiklo rūšimi). Importuotojas teigė, kad patalpų įrengimui skirtų flotacinio stiklo produktų negalima naudoti kaip soliarinio stiklo, todėl jie neturėtų būti priskirti tyrimo aprėpčiai. Tačiau flotacinio stiklo negalima nepriskirti tyrimo aprėpčiai, nes jis atitinka visas pirmiau nustatytas technines savybes. Be to, iš konfidencialių dokumentų, kuriuos per tyrimą pateikė suinteresuotosios šalys, matyti, kad flotacinį stiklą galima naudoti kaip soliarinį stiklą, ir jį gamina tiek Sąjungos pramonė, tiek Kinijos eksportuotojai. Tai patvirtina vieša informacija internete (5). Todėl flotacinis stiklas priskiriamas tyrimo aprėpčiai.

         C.   SUBSIDIJOS

   1.   Įvadas

               (42)

               Skundo pateikėjas teigė, kad KLR subsidijuoja soliarinio stiklo pramonę. Skunde pateikta prima facie įrodymų apie kelis subsidijavimo mechanizmus, įtrauktus į teisės aktus ir įvairius politikos ir planavimo dokumentus, kuriais pagrįsta šiam sektoriui skiriama valstybės parama.

               (43)

               Komisija peržiūrėjo ir išnagrinėjo skunde minėtus dokumentus ir papildomus atliekant tyrimą KLR Vyriausybės ir atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktus dokumentus ir nustatė, kad remiantis dauguma šių dokumentų KLR soliarinio stiklo pramonei sudarytos įvairių sričių lengvatinės sąlygos.

               (44)

               12-ajame penkmečio plane (6) KLR Vyriausybė soliarinio stiklo pramonę įtraukė į svarbiausių pramonės šakų sąrašą. KLR Vyriausybė taip pat išleido specialų politikos dokumentą 12-asis saulės fotovoltinių produktų pramonės penkmečio planas, kuriame stiklas įvardijamas fotovoltinių produktų pramonės svarbiausia papildoma medžiaga, kuri turi būti gaminama vidaus rinkoje. Plane reikalaujama, kad Vyriausybė remtų pramonės plėtrą bei technologines inovacijas ir pritrauktų lėšų šiai pramonei.

               (45)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos pateikta 12-ojo penkmečio plano citata apie soliarinį stiklą. Ši pozicija atmesta, nes plane soliarinis stiklas konkrečiai minimas 9 skyriaus 6 stulpelyje „Svarbiausios gamybos plėtros sritys“. 12-ajame penkmečio plane aiškiai nustatyti KLR Vyriausybės prioritetai plano laikotarpiu, o vienas šių prioritetų – soliarinio stiklo gamyba.

               (46)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos 12-ojo saulės fotovoltinių produktų pramonės penkmečio plano aiškinimu ir nurodė nepritarianti Komisijos išvadoms. Tačiau ši pozicija atmesta, nes ji akivaizdžiai prieštarauja iš kitų KLR Vyriausybės departamentų gautai informacijai. Per vizitą KLR Vyriausybėje pati Pramonės ir informacinių technologijų ministerija paaiškino, kad soliariniam stiklui taikomas šis planas ir jame ypač akcentuojamas kokybės gerinimas, nes geros kokybės soliarinis stiklas ypač svarbus saulės fotovoltinių produktų pramonės skatinimui.

               (47)

               Inovacijų ir naujų medžiagų svarba bendrai pažymima ir 12-ojoje pramonės technologinių inovacijų penkmečio programoje
                   (7), kuri skirta penkmečio planui įgyvendinti, ir Ilgalaikiame mokslo ir technologijų vystymo plane
                   (8). Dėmesys technologinėms inovacijoms reiškia ir naujų medžiagų kūrimą. Tokiu būdu konkrečiai nurodomas ir soliarinis stiklas.

               (48)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad soliarinis stiklas nepaminėtas nė viename iš tų dokumentų. Komisija pastebi, kad abu šie dokumentai parengti tam, kad aukštųjų technologijų įmonėms būtų pasiūlyta konkreti parama, kaip jau aptarta Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1239/2013 (9) (toliau – saulės baterijų plokščių reglamentas) 401 ir 402 konstatuojamosiose dalyse, KLR Vyriausybei pateikus tuos pačius argumentus. Abiem dokumentais įgyvendinamas 12-asis penkmečio planas ir saulės fotovoltinių produktų pramonės planas, taip pat teikiama parama aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms, kurioms priklauso daug soliarinio stiklo gamintojų.

               (49)

                  Valstybės tarybos sprendime Nr. 40 dėl pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinųjų nuostatų skelbimo ir įgyvendinimo (kartu su pridedamomis Pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinosiomis nuostatomis vadinamas Sprendimu Nr. 40) teigiama, kad KLR Vyriausybė aktyviai rems naujų energijos pramonės šakų plėtojimą ir skatins saulės energijos pramonės šakos plėtojimą (10); nurodoma visoms finansų įstaigoms kreditinę paramą teikti tik skatinamiesiems projektams (šiai kategorijai priklauso soliarinio stiklo projektai); žadama įgyvendinti „kitą lengvatinę politiką, skirtą skatinamiesiems projektams
                   (11)“.

               (50)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos pateiktu Pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinųjų nuostatų 5 ir 17 straipsnių aiškinimu. KLR Vyriausybė teigė, kad 5 straipsnyje soliarinis stiklas neminimas. Tačiau straipsnyje minimas saulės energijos pramonės, kuriai reikalingas soliarinis stiklas, skatinimas, todėl Komisija mano, kad laikinosios nuostatos taikomos ir soliariniam stiklui.

               (51)

               KLR Vyriausybė nesutiko su tuo, kaip Komisija aiškina 17 straipsnį, kuriame teigiama, kad tik skatinamosios pramonės šakos turėtų gauti kreditinę paramą, o tai reiškia, kad tai turėtų būti daroma pagal kreditų teikimo principą, o ne lengvatiniu pagrindu.

               (52)

               Per atrinktų bendrovių patikrinimą ir per vizitą KLR Vyriausybėje nerasta jokių įrodymų, kad šios nuostatos būtų laikomasi. Susiję bankai atliekant tyrimą nebendradarbiavo ir šios nuostatos vykdymo patikrinti neleido. Iš tikrųjų, per tyrimą paaiškėjo, kad tam tikros įmonės gauna naudos pagal lengvatinio skolinimo politiką. Todėl Komisija atmeta KLR Vyriausybės tvirtinimą, kad soliarinio stiklo pramonei buvo skolinama pagal kreditų teikimo principus. Esmė – visos finansų įstaigos turi teikti kreditus skatinamosioms pramonės šakoms, kurioms priklauso soliarinio stiklo gamyba, ir kad tokia parama de facto skirta lengvatinėmis sąlygomis.

               (53)

               2011 m. Nacionalinė plėtros ir reformų komisija (NDRC) Valstybės tarybai pateikė rekomendaciją peržiūrėti Sprendime Nr. 40 pateiktą programą. Valstybės taryba paskelbė Valstybės tarybos sprendimą Nr. 9 dėl pramoninės struktūros koregavimų žinyno skelbimo ir įgyvendinimo (Sprendimas Nr. 9). Šiame dokumente KLR Vyriausybė ir viešosios įstaigos aktyviai skatinamos „orientuoti susijusių pramonės šakų plėtrą, optimizuoti pramonės struktūros modernizavimą“. Sprendimo Nr. 9 12 punkto 2 dalyje konkrečiai minimas „saulės energijos pramonei skirto ypač skaidraus flotacinio stiklo“ gamybos skatinimas.

               (54)

               KLR Vyriausybės priimtose Nacionalinėse vidutinio ir ilgo laikotarpio mokslo ir technologijų vystymo gairėse (2006–2020 m.) žadama „daugiausia dėmesio skirti politikos finansavimui“, „raginti finansų įstaigas teikti lengvatinę kreditinę paramą pagrindiniams nacionaliniams mokslo ir technologijų industrializacijos projektams“, „skatinti finansų įstaigas gerinti ir stiprinti finansų paslaugas aukštųjų technologijų įmonėms“ ir „įgyvendinti lengvatinę mokesčių politiką aukštųjų technologijų įmonių vystymui skatinti“.

               (55)

               Soliarinio stiklo gamyba atitinka aukštųjų technologijų įmonės funkcijų aprašymą, kaip matyti iš ne vieno gamintojo, kuriam suteiktas naujų ir aukštųjų technologijų gamintojo statusas, be to, tai nauja pramonės šaka tiek Kinijoje, tiek Sąjungoje. Tokiomis aplinkybėmis Komisija taip pat pabrėžia, kad viena iš atrinktų bendrovių iš Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (NDRC) gavo konkrečią dotaciją kaip atlygį už jos vykdomas inovacijas soliarinio stiklo srityje – tai aiškiai rodo, kad KLR Vyriausybė domisi šiuo aukštųjų technologijų sektoriumi.

               (56)

               Skunde teigiama, kad tariamas subsidijas sudaro C skirsnio 2 dalyje išvardytos schemos. Atlikusi atrinktų bendrovių patikrinimą KLR ir po vizito KLR Vyriausybėje Komisija analizavo šias schemas, pagal kurias atrinktos bendrovės per nagrinėjamąjį laikotarpį gavo naudos.

         2.   Kitos nustatytos subsidijavimo schemos

               (57)

               Per atrinktų bendrovių patikrinimą analizuojant jų vidinius įrašus rasta duomenų apie subsidijas, gautas iš provincijos, miesto, apskrities ar rajono valdžios institucijų. Šios subsidijos skunde nebuvo konkrečiai paminėtos. Remiantis Komisijos turima informacija neaišku, ar tai buvo ad hoc subsidijos, ar vietos subsidijų programos. Tačiau iš šių schemų vietinio pobūdžio matyti, kad nebuvo galima pagrįstai tikėtis, kad skundo pateikėjai žinotų apie šias subsidijas, todėl jos skunde konkrečiai neminimos.

               (58)

               Komisija siūlė surengti papildomas konsultacijas su KLR Vyriausybe dėl šių kitų su konkrečia bendrove ar vietove susijusių subsidijų, apie kurias sužinota iš atrinktų bendrovių įrašų per tikrinamuosius vizitus ir kurios nebuvo nurodytos skunde. Šias konsultacijas Komisija pasiūlė, norėdama per tyrimą užtikrinti tinkamą procesą. KLR Vyriausybė su šiuo pasiūlymu nesutiko ir teigė, kad jis neatitinka Susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (SSKP).

               (59)

               Komisija laikosi nuomonės, kad šios kitos subsidijos yra glaudžiai susijusios su skunde ir pranešime apie inicijavimą nurodytomis tam tikrų rūšių priemonėmis ir praktika, t. y. taikant priemones už nagrinėjamąjį produktą gaunamas tokio paties tipo finansinis indėlis ir su tuo susijusi nauda, todėl šios priemonės atitinka „subsidijavimo praktikos arba tirtinos praktikos“, kurią pagal SSKP 22 straipsnio 2 dalies iii punktą reikia nurodyti pranešime apie inicijavimą, apibrėžtį. Pranešime apie inicijavimą nepateiktas išsamus schemų sąrašas – jo 3 skirsnyje rašoma: „šios subsidijos, inter alia, yra…“ Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad šios papildomos subsidijos priskiriamos šio tyrimo aprėpčiai.

               (60)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos SSKP aiškinimu ir teigė, kad, jos nuomone, Komisija neturėjo teisinio pagrindo konkrečios subsidijos vienam atrinktam eksportuojančiam gamintojui įvardyti kompensuojama, net jei ta subsidija buvo tiesiogiai susijusi su skundo pateikėjų nurodyta subsidijavimo praktika. Komisija nesutinka su KLR Vyriausybės šio aspekto SSKP aiškinimu. Skundo pateikėjams nurodžius subsidijavimo praktiką ir remiantis nacionalinių schemų pavyzdžiais, jei pagal tokią pačią subsidijavimo praktiką nustatoma, kad gaunama naudos vietos lygiu, Komisija mano, kad ji turi teisę nustatytą naudą įvardyti kompensuotina. Tiksliau tai taikoma, kai nustatytos naudos mechanizmas, pobūdis ir poveikis yra toks pat kaip kitų skunde ir pranešime apie inicijavimą jau nurodytų schemų.

         3.   Nebendradarbiavimas ir turimų faktų naudojimas

               (61)

               2013 m. gruodžio 18 d. Komisija pranešė KLR Vyriausybei, kad ketina naudotis turimais faktais, nes negavo atsakymų iš valstybės komercinių bankų, kuriems KLR Vyriausybė nusiuntė jiems skirtą klausimyno priedėlį.

               (62)

               2013 m. gruodžio 26 d. KLR Vyriausybė atsakė ir nesutiko su 28 straipsnio naudojimu dėl tariamų valstybės bankų, tačiau neužginčijo to, kad bankai nepateikė klausimyno atsakymų. KLR Vyriausybė taip pat nesutiko su tuo, kad šie bankai priklauso valstybei. Todėl Komisija neturėjo kitos galimybės, kaip naudotis geriausiais turimais faktais dėl informacijos, kurią turėjo pateikti valstybės komerciniai bankai.

               (63)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su 28 straipsnio naudojimu informacijai, kurios buvo prašyta valstybės komerciniams bankams skirtame klausimyno priedėlyje, pakeisti. Komisija neginčija, kad KLR Vyriausybė per šį tyrimą teikė informacijos, kurią Komisija analizavo ir į kurią prireikus atsižvelgė. Tačiau kai KLR Vyriausybė, valstybės komerciniai bankai ir bendrovės negalėjo pateikti informacijos, pvz., apie kreditingumą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį turėjo naudotis turimais faktais.

               (64)

               Siekdama padaryti išvadas dėl kitų subsidijų, kurios nebuvo konkrečiai paminėtos pranešime apie inicijavimą jas susiejant su konkrečia programa ir kurios buvo nustatytos per atrinktų eksportuojančių gamintojų tikrinamuosius vizitus, Komisija naudojosi visais turimais įrodymais. Nustatytos subsidijos atitiko pranešime apie inicijavimą aprašytas tam tikrų tipų priemones ir praktiką, todėl Komisija pasiūlė KLR Vyriausybei dar kartą konsultuotis dėl šių subsidijų, tačiau pasiūlymas nebuvo priimtas. Komisija mano, kad tos subsidijos yra glaudžiai susijusios su skunde ir pranešime nurodytomis tam tikrų tipų priemonėmis ir praktika.

               (65)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis dėl subsidijų, kurios buvo nustatytos tikrinant atrinktas bendroves, ir kitų aspektų, susijusių su subsidijavimo schemomis. Komisija norėtų patikslinti, kad tais atvejais ji netaikė 28 straipsnio. Jei bendradarbiavimo lygis buvo geras, tačiau informacijos, pvz., apie tikslų vienkartinės subsidijos išmokėjimo teisinį pagrindą, paprasčiausiai nebuvo galima pateikti, tuomet buvo remiamasi susijusios bendrovės pateiktais įrodymais, kad būtų padaryta išvada, ar subsidija buvo kompensuotina, ar ne.

               (66)

               KLR Vyriausybė taip pat tvirtina, kad Komisija atskleidimo dokumente nepateikė pakankamai informacijos apie tai, kada ji pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį naudojosi geriausiais turimais faktais. Iš esmės šiuo tvirtinimu daroma nuoroda į ankstesnių tyrimų, per kuriuos tirta ta pati subsidija, išvadų naudojimą. Tokiais atvejais Komisija nurodė tikslias susijusio reglamento konstatuojamąsias dalis ir apibendrino pateiktus argumentus.

               (67)

               KLR Vyriausybė pažymi, kad atskleidimo dokumente nėra nuodugniai aprašytos konkrečios vienkartinės subsidijos, apie kurias sužinota tikrinant atrinktas bendroves. Tai padaryta specialiai, siekiant apsaugoti atrinktų bendrovių Komisijai pateiktą konfidencialią verslo informaciją, todėl kitos nekonfidencialios santraukos pateikti neįmanoma. Visa konfidenciali informacija atskleista kiekvienam atskiram atrinktam eksportuojančiam gamintojui. Atrinktam eksportuojančiam gamintojui nurodžius teisinį pagrindą, tai buvo nurodoma atgal bendrovei pateikiamame atskleidimo dokumente. Bet kuriuo atveju, kai KLR Vyriausybei buvo siūlyta konsultuotis dėl šių subsidijų, jai taip pat buvo sudaryta galimybė pateikti išsamesnės susijusios informacijos, tačiau ji to nepadarė.

         4.   Nagrinėtos schemos

               (68)

               Komisija išsiuntė klausimynus KLR Vyriausybei ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir paprašė pateikti informacijos apie toliau nurodytas schemas, pagal kurias soliarinio stiklo pramonei tariamai buvo teikiamos subsidijos:

                           —

                           lengvatinis skolinimas soliarinio stiklo pramonei:

                                       —

                                       kredito linijos ir paskolos pagal mažų palūkanų politiką, kurias teikia valstybės komerciniai bankai ir valstybiniai plėtros bankai (12),

                                       —

                                       eksporto kredito subsidijų programos,

                                       —

                                       eksporto garantijos,

                                       —

                                       valstybės finansuojamas ekologiškų technologijų apdraudimas (Green express),

                                       —

                                       finansinė nauda, gaunama, kai patronuojančiosios bendrovės steigiamos ten, kur yra lengvatų,

                                       —

                                       Vyriausybės lėšomis apmokamos paskolos,

                           —

                           dotacijų programos:

                                       —

                                       subsidijos „Žinomiausi prekių ženklai“ ir „Kinijos prekių ženklai pasaulyje“,

                                       —

                                       Guangdongo provincijos pramonės internacionalizavimo fondas,

                           —

                           Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei tinkamas atlygį:

                                       —

                                       stibio tiekimas,

                                       —

                                       energijos tiekimas,

                                       —

                                       žemėnaudos teisių suteikimas,

                           —

                           atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių lengvatų programos:

                                       —

                                       atleidimas nuo pelno mokesčio arba lengvata pagal programą, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę,

                                       —

                                       pelno mokesčio lengvatos užsienio kapitalo įmonėms (UKĮ) pagal geografinę vietovę,

                                       —

                                       atleidimas nuo vietinio pelno mokesčio ir lengvatos našioms UKĮ,

                                       —

                                       pelno mokesčio lengvatos UKĮ, perkančioms Kinijoje pagamintą įrangą,

                                       —

                                       UKĮ mokesčio atskaita už MTTP,

                                       —

                                       lengvatinis pelno mokestis UKĮ, pripažintoms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėmis,

                                       —

                                       mokesčių lengvatos tam tikrus projektus vykdančioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms,

                                       —

                                       lengvatinė pelno mokesčio politika šiaurės rytų regiono įmonėms,

                                       —

                                       Guangdongo provincijos mokesčių programos,

                                       —

                                       atleidimas nuo dividendų tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių,

                           —

                           netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos:

                                       —

                                       atleidimas nuo PVM už naudojimąsi importuojama įranga,

                                       —

                                       PVM lengvatos UKĮ, įsigijusioms Kinijoje pagamintos įrangos,

                                       —

                                       atleidimas nuo PVM ir importo tarifo, jei įsigyjama ilgalaikio turto pagal Užsienio prekybos plėtros programą,

                           —

                           kitos subsidijos ir kitos subsidijų programos (įskaitant provincijos, miesto, apskrities ar rajono Vyriausybės institucijų programas).

         5.   Lengvatinės politikos paskolos, kitas finansavimas, garantijos ir draudimas

   5.1.   Lengvatinės paskolos

   a)   Įvadas

               (69)

               Komisija nusiuntė KLR Vyriausybei klausimyno priedėlį, kuris turėjo būti perduotas valstybės komerciniams bankams, valstybiniams plėtros bankams ir privačioms finansų įstaigoms, kurios per tiriamąjį laikotarpį skolino lėšų atrinktoms bendrovėms. KLR Vyriausybė pranešė Komisijai, kad klausimyno priedėlį išsiuntė, tačiau atsakymų negavo. Kaip nustatyta pirmiau, Komisija pranešė KLR Vyriausybei, kad dėl nebendradarbiavimo ji taikys 28 straipsnį ir naudosis turimais faktais išvadai šiuo klausimu padaryti.

         b)   Teisinis pagrindas

               (70)

               Lengvatinis skolinimas Kinijoje nustatytas toliau nurodytų teisės aktų nuostatomis. KLR komercinės bankininkystės įstatymas (bankininkystės įstatymas), 1996 m. birželio 28 d. Kinijos liaudies banko (PBOC) paskelbtos Bendrosios skolinimo taisyklės ir pirmiau nurodytas Valstybės tarybos sprendimas Nr. 40.

         c)   Tyrimo išvados

               (71)

               Per ankstesnius antisubsidijų tyrimus dėl KLR padaryta išvada, kad Kinijos bankų sistemoje dominuoja valstybės bankai arba bankai, kurių kontrolinis akcijų paketas priklauso valstybei. Abiejų tipų bankai toliau vadinami valstybės komerciniais bankais. Komisija taip pat nustatė, kad valstybės komerciniai bankai vykdo Vyriausybės institucijos funkcijas. Komisija negavo įrodymų, kad padėtis būtų pasikeitusi. Kaip pažymėta saulės baterijų plokščių reglamento (t. y. naujausio tyrimo, kuriame nagrinėjama ši tema) 161 konstatuojamojoje dalyje, penki didžiausi valstybės komerciniai bankai (Agricultural Bank of China, Bank of China, China Construction Bank, Bank of Communications ir ICBC) sudaro daugiau nei 50 % bankų sistemos pagal balanso sumą.

               (72)

               Remiantis turimais faktais, įskaitant saulės baterijų plokščių reglamente nustatytus faktus, išvada nesikeičia – valstybės komerciniai bankai yra valstybinės institucijos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio b dalyje ir kaip nustatyta saulės baterijų plokščių reglamento 158–168 konstatuojamosiose dalyse.

               (73)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė su šia išvada nesutiko ir tvirtino, kad Komisija nenurodė priežasčių, kodėl, jos nuomone, valstybės komerciniai bankai yra valstybinės institucijos. Komisija su šiuo tvirtinimu nesutinka, nes priežastys, kodėl valstybės komerciniai bankai yra valstybinės institucijos, yra išdėstytos saulės baterijų plokščių reglamento 158–168 konstatuojamosiose dalyse, o KLR Vyriausybė nepateikė informacijos, kuri prieštarautų geriausiems turimiems faktams. Apibendrinimas:

                           a)

                           valstybės komerciniams bankams priklauso didžiausia rinkos dalis, jie dominuoja KLR rinkoje;

                           b)

                           remiantis turimais faktais valstybės komercinius bankus kontroliuoja Vyriausybė – bankai priklauso Vyriausybei, ji atlieka bankų komercinės veiklos, įskaitant jų galimas pasiūlyti palūkanų normų ribas, administracinę kontrolę;

                           c)

                           pagal bankininkystės įstatymą ir kitus įstatymus bei teisės aktus bankai turi skolinti vadovaudamiesi nacionalinės ekonomikos poreikiais, teikti kreditinę paramą skatinamiesiems projektams ir pirmenybę teikti naujų ir aukštųjų technologijų įmonėms.

               (74)

               Šių konstatuojamųjų dalių išvados yra neseniai padarytos, jos paskelbtos tik 2013 m. pabaigoje, ir tai padaryta žinant apie 2013 m. liepos mėn. pasikeitusią Kinijos palūkanų normų ribų politiką.

               (75)

               Kaip ir per ankstesnius tyrimus, Komisija stengėsi patikrinti, koks vaidmuo finansų rinkose ir bankų sektoriuje skolinant lėšas soliarinio stiklo pramonei teko KLR Vyriausybei ir visų pirma centriniam bankui (Kinijos liaudies bankui (PBOC)). Apskritai KLR Vyriausybė ir PBOC pakankamai bendradarbiavo, tačiau PBOC nepateikė viso „Aplinkraščio dėl indėlių ir paskolų palūkanų normų koregavimo aspektų“ (Yinfa (2004) Nr. 251), kuriame nustatytos paskolų ir indėlių žemiausios ir aukščiausios palūkanų normų ribos, teksto. Aplinkraštyje komerciniams bankams (valstybės komerciniams bankams ir privatiems komerciniams bankams) ir valstybiniam plėtros bankui nustatomos tik žemiausios skolinimo palūkanų normų ribos. Aplinkraštyje nustatyta, kad lengvatinių paskolų ir paskolų, dėl kurių KLR Vyriausybė priėmė konkrečius teisės aktus, palūkanų normos negali kilti. Tiksli aukščiausia normų riba nustatyta konkrečiuose toms paskoloms taikomuose teisės aktuose.

               (76)

               Per Komisijos tikrinamąjį vizitą PBOC teigė to dokumento negalintis pateikti, nes jis nebuvo viešai skelbiamas banko svetainėje. Tačiau paieškojus internete buvo rasta aplinkraščio kopija su vertimu į anglų kalbą, kartu su dokumentais, kuriuos KLR Vyriausybė prieš kelis metus pateikė Australijos valdžios institucijoms (13). Neturėdama KLR Vyriausybės pateiktos oficialios kopijos, Komisija šia kopija naudojosi kaip tikra ir išsamia minėto aplinkraščio kopija.

               (77)

               Iš aplinkraščio matyti, kad PBOC darė poveikį paskolų, kurias per tiriamąjį laikotarpį KLR teikė valstybės komerciniai bankai, palūkanų normų nustatymui. KLR Vyriausybė paaiškino, kad 2013 m. liepos mėn. PBOC atsisakė žemiausių ir aukščiausių skolinimo palūkanų normų ribų. Į tai atkreiptas dėmesys, tačiau šių ribų atsisakyta po tiriamojo laikotarpio, todėl tai neturi poveikio padarytoms išvadoms. Bet kuriuo atveju žemiausia palūkanų normų riba, kuri buvo taikoma per tiriamąjį laikotarpį, nėra vienintelis argumentas, dėl kurio Komisija valstybės komercinius bankus laiko valstybinėmis institucijomis. Nepaisant to, vis dar galioja saulės baterijų plokščių reglamento 158–168 konstatuojamosiose dalyse padarytos išvados.

               (78)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė pateikė kelias pastabas dėl aplinkraščio YinFa (2004) Nr. 251, tačiau nepaaiškino, kodėl Komisijai nebuvo pateiktas visas šio aplinkraščio tekstas, taip pat nepatvirtino, ar Australijos valdžios institucijoms pateiktas tekstas, kurį rado Komisija, buvo tikslus. Kaip pirmiau nustatyta per saulės baterijų plokščių tyrimą, aplinkraštyje aiškiai nustatyti PBOC nurodymai bankams dėl skolinimo. Kaip nurodyta per ankstesnius tyrimus, šio aplinkraščio turinys yra svarbus siekiant suprasti KLR Vyriausybės ir PBOC vaidmenį reguliuojant bankus ir skolinimą.

               (79)

               Komisijos išvada lieka tokia pati kaip saulės baterijų plokščių reglamente, tiksliau: pirma, bankininkystės įstatymo 34 straipsnyje reikalaujama, kad KLR bankai paskolas teiktų atsižvelgdami į nacionalinės ekonomikos poreikius. Nacionalinės ekonomikos poreikiai nustatyti 12-ajame penkmečio plane.

               (80)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos bankininkystės įstatymo 34 straipsnio aiškinimu ir nurodė, kad „šis sakinys yra dviprasmis ir pagal jį bankams nėra aiškiai nurodoma, kaip veikti. Jokiame dokumente nėra aprašyti nacionalinės ekonomikos poreikiai – nei 12-ajame penkmečio plane, nei kitame teisės akte ar sprendime“.

               (81)

               Šis aiškinimas skiriasi nuo KLR Vyriausybės 34 straipsnio aiškinimo saulės baterijų plokščių tyrime, kuriame sakinys apibūdinamas kaip „neutralus“. Komisija nesutinka su KLR Vyriausybės vertinimu. Komisijos nuomone ir KLR Vyriausybei neįrodžius priešingai, nacionalinės ekonomikos politika yra nustatyta 12-ajame penkmečio plane ir konkrečiame fotovoltinių produktų pramonės plane, o finansų įstaigos yra skatinamos skolinti skatinamosioms pramonės šakoms, kaip antai soliarinio stiklo pramonei.

               (82)

               KLR Vyriausybė atkreipė Komisijos dėmesį į kitus bankininkystės įstatymo straipsnius – 4, 5 ir 7 straipsnius, kuriais turėtų būti užtikrinta, kad paskolos teikiamos be įsikišimo ir po kredito rizikos vertinimo. Komisija pripažįsta, kad yra tokie straipsniai, tačiau pažymi, kad KLR Vyriausybė, bankai ir susijusios atrinktos bendrovės neįrodė, kad paskolos būtų suteiktos be įsikišimo (atsižvelgiant į lengvatinį skolinimą soliarinio stiklo pramonei) ir atlikus kredito rizikos vertinimą, nes nepaisant prašymų pateikti paskolų sutartis ar rizikos, įskaitant kredito reitingus, vertinimus kaip įrodymus, jie nebuvo pateikti, tai pat jie nebuvo susieti su jokiomis paskolomis, kurios buvo suteiktos kuriam nors atitinkamam eksportuojančiam gamintojui.

               (83)

               Antra, pagal Sprendimą Nr. 40 ir Sprendimą Nr. 9, kurie turi įstatymo galią, bankai turi teikti kreditinę paramą skatinamosioms pramonės šakoms. KLR Vyriausybė per patikrinimą Prekybos ministerijoje patvirtino, kad soliarinis stiklas priklauso skatinamosioms pramonės šakoms. Tai atitinka KLR Vyriausybės klausimyno atsakymuose pateiktą 2011 m. Pramonės struktūros koregavimų žinyną, kuriame soliarinis stiklas priskiriamas skatinamųjų produktų kategorijai.

               (84)

               Sprendime Nr. 40 privalomų nurodymų forma visoms finansų įstaigoms pateikiamos rekomendacijos dėl skatinamųjų pramonės šakų propagavimo ir paramos joms, o soliarinio stiklo pramonė yra skatinamoji pramonės šaka.

               (85)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos atliktu Sprendimo Nr. 40 ir pridedamų teisės aktų, taip pat Sprendimo Nr. 9 poveikio vertinimu. Komisija pakartoja, kad pagal jos atliktą Sprendimo Nr. 40 ir pridedamų teisės aktų vertinimą, jais nustatomi nacionalinės ekonomikos poreikiai. Juose nustatyta strategija Vyriausybei ir finansų sektoriui, tiksliau finansų įstaigų tiesioginio skolinimo skatinamosioms pramonės šakoms, pvz., soliarinio stiklo pramonei, strategija.

               (86)

               KLR Vyriausybės prašyta patikslinti Valstybės tarybos sprendimo, kaip antai Sprendimo Nr. 40, teisinį statusą. Vienintelis atsakymas buvo toks, kad tai yra Valstybės tarybos teisės aktas, kuris nėra Kinijos teisės aktas. Tačiau šiam argumentui pagrįsti įrodymų nepateikta. KLR Vyriausybės paaiškinimas neatitinka viešos informacijos, pagal kurią Valstybės taryba yra aukščiausia administracinė institucija, turinti administracinę taisyklių rengimo galią. Remiantis šaltiniais Valstybės tarybos sprendimai yra teisiškai privalomos taisyklės. (14) Todėl remdamasi turimais faktais Komisija mano, kad Sprendimas Nr. 40 ir prie jo pridedami įgyvendinimo sprendimai, kaip antai Sprendimas Nr. 9, yra administraciniai teisės aktai ir atitinkamai laikomi Kinijos teisės aktais.

               (87)

               Todėl Komisija patvirtina saulės baterijų plokščių reglamento 191 konstatuojamoje dalyje pateiktą analizę ir padarytą išvadą, kad Sprendimas Nr. 40 ir Sprendimas Nr. 9 yra teisiškai privalomi kitoms valstybinėms institucijoms ir ekonominės veiklos vykdytojams.

               (88)

               Komisija taip pat analizavo, ar KLR Vyriausybė privatiems KLR bankams paveda ir (arba) nurodo teikti lengvatines paskolas soliarinio stiklo gamintojams, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje.

               (89)

               Bankininkystės įstatymo 34 straipsnis taip pat taikomas Kinijos privatiems bankams. KLR Vyriausybė ir suinteresuotosios šalys nepateikė jokių įrodymų, kad saulės baterijų plokščių reglamento 174 konstatuojamojoje dalyje padaryta išvada dėl teisinės padėties, tiksliau kad KLR Vyriausybė privatiems bankams teikia nurodymus kaip ir valstybės bankams, nebegaliotų. Bankininkystės įstatymo 34 straipsnyje teigiama, kad bankams nurodyta „paskolas teikti atsižvelgiant į nacionalinės ekonomikos ir socialinės raidos poreikius ir laikantis valstybės pramonės politikos“ (15). Tokiomis aplinkybėmis, kaip aprašyta saulės baterijų plokščių reglamento 188 konstatuojamojoje dalyje, dėl valstybės komercinių bankų ir privačių bankų skolinimo strategijos sprendžia KLR Vyriausybė.

               (90)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su išvada, kad ji privatiems KLR bankams teikia pavedimus ar nurodymus, ir visų pirma nesutiko su tuo, kokį vaidmenį Komisija suteikė bankininkystės įstatymo 34 straipsniui, ir nurodė, kad „tai, kas sudaro nacionalinės ekonomikos poreikius, yra atviras klausimas aiškinimams, kurie akivaizdžiai skiriasi priklausomai nuo aiškinančio asmens ar įstaigos“.

               (91)

               Pažymima, kad nesutikdama su Komisijos aiškinimu KLR Vyriausybė nepateikė savo pačios teisės aiškinimo.

               (92)

               Tačiau Komisija tik turi nurodyti ankstesnių tyrimų išvadas ir šiuo atveju turimus faktus, kad patvirtintų išvadą, jog nacionalinės ekonomikos poreikiai yra nustatyti KLR Vyriausybės leidžiamuose planuose ir teisės aktuose, o pagal 34 straipsnį reikalaujama, kad bankai paskolas teiktų pagal šiuos nacionalinės ekonomikos poreikius, įskaitant soliarinio stiklo gamybos skatinimą.

               (93)

               Todėl išvada, kad KLR Vyriausybė pagal bankininkystės įstatymo 34 straipsnį paveda ir nurodo privatiems bankams teikti paskolas skatinamosioms pramonės šakoms, nesikeičia.

               (94)

               Todėl Komisija daro išvadą, kad KLR valstybės komerciniams bankams teikiant paskolas soliarinio stiklo gamintojams skiriamas finansinis indėlis Vyriausybės tiesioginio lėšų pervedimo forma, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje.

               (95)

               Be to, iš tų pačių įrodymų matyti, kad valstybės komerciniams bankams (ir privatiems bankams) Vyriausybė paveda arba nurodo atlikti tam tikras funkcijas, o tai reiškia, kad skiriamas finansinis indėlis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje.

               (96)

               Dėl konkretaus taikymo Komisija pažymi, kad KLR Vyriausybė lengvatinį skolinimą nurodo teikti tam tikram ribotam skaičiui pramonės šakų ir soliarinio stiklo pramonei, kuri priklauso fotovoltinių produktų sektoriui, kaip nustatyta saulės baterijų plokščių reglamento 172 konstatuojamojoje dalyje. 12-ajame penkmečio plane KLR Vyriausybė soliarinio stiklo pramonę įtraukė į svarbiausių pramonės šakų sąrašą. Sprendime Nr. 40 nurodyta, kad KLR Vyriausybė aktyviai rems naujų energijos pramonės šakų plėtrą ir skatins saulės energijos pramonės plėtrą. Visoms finansų įstaigoms nurodyta kreditinę paramą teikti tik skatinamiesiems projektams (šiai kategorijai priklauso soliarinio stiklo projektai). Tame sprendime taip pat žadama vykdyti „kitą lengvatinę politiką, skirtą skatinamiesiems projektams“.

               (97)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su išvada dėl konkretaus taikymo, visų pirma su Komisijos atliktu 12-ojo penkmečio plano aiškinimu, ir nurodė, kad šis planas „neturi teisinės galios ir nėra privalomas dokumentas“. Komisija su tuo nesutinka ir pažymi, kad KLR Vyriausybė tokius pačius tvirtinimus pateikė per pirmesnius tyrimus ir tie tvirtinimai taip pat nebuvo priimti. 12-ajame penkmečio plane teigiama, kad jį „svarstė ir patvirtino Nacionalinis liaudies kongresas ir kad jis turi įstatymo galią“.

               (98)

               Todėl Komisija daro išvadą, kad subsidijos lengvatinio skolinimo forma nėra paprastai skiriamos visai pramonei, todėl jos yra konkrečiai taikomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte.

               (99)

               Nauda suteikiama, jei Vyriausybės paskolos arba Vyriausybės pavedimu arba nurodymu privačių subjektų paskolos suteikiamos palankesnėmis sąlygomis nei sąlygos, kurias gavėjas galėtų gauti rinkoje.

               (100)

               Kaip ir per pirmesnius tyrimus, Komisija siekė patikrinti bankų, kurie per TL skolino lėšų atrinktoms bendrovėms, atliktus kredito rizikos vertinimus. Bendrovės nepateikė įrodymų apie savo kredito reitingus, o bankai atliekant tyrimą nebendradarbiavo. Todėl Komisija neturėjo jokių įrodymų, kad paskolos soliarinio stiklo bendrovėms buvo suteiktos remiantis rizikos vertinimu ir pagal jį buvo nustatytos palūkanų normos.

               (101)

               Neturėdama KLR Vyriausybės, eksportuojančių gamintojų ar bankų pateiktos informacijos Komisija rėmėsi turimais faktais, kad galėtų nustatyti, ar lengvatiniu skolinimu KLR iš tiesų buvo suteikta nauda atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, gavusiems paskolas iš KLR bankų.

               (102)

               Kaip ir per saulės baterijų plokščių tyrimą, Komisija pradėjo nuo oficialiai skelbiamų centrinio banko palūkanų normų, kurias taikė PBOC už paskolas Kinijos juaniais (CNY). Vidutinė palūkanų norma per tiriamąjį laikotarpį buvo 6,26 %.

               (103)

               Tada, atsižvelgdama į susijusių bendrovių kredito riziką, Komisija koregavo PBOC palūkanų normą. Tačiau nebuvo pateikta jokių nepriklausomų kredito reitingų ar panašios informacijos, kuria remdamasi Komisija galėtų apskaičiuoti kredito reitingą. Bet kuriuo atveju Komisija per ankstesnius tyrimus nustatė kad Kinijos įmonių kredito reitingus iškraipo Vyriausybės parama ir kad nėra jokių įrodymų, kad būtų atliekami pagrįsti paskolų gavėjų kredito rizikos vertinimai. Todėl Komisija taikė tokį patį metodą kaip per saulės baterijų plokščių tyrimą ir visas susijusias bendroves laikė turinčiomis neinvesticinį BB reitingą, kaip apibrėžia kredito reitingo agentūra „Bloomberg“.

               (104)

               Tada prie vidutinės PBOC skolinimo normos per TL pridėta bendrovių su BB reitingu išleistų obligacijų, palyginti su bendrovių su AAA reitingu išleistomis obligacijomis, priemoka (pagal kredito reitingo agentūros „Bloomberg“ duomenis). Rezultatas – atrinktoms bendrovėms CNY valiuta suteiktų paskolų lyginamoji palūkanų norma per TL yra 10,37 %.

               (105)

               Šią lyginamąją palūkanų normą lygindama su faktine palūkanų norma, kuri per TL buvo taikoma susijusioms bendrovėms, Komisija padarė išvadą, kad paskolos soliarinio stiklo pramonei teiktos palankesnėmis nei rinkos sąlygomis.

               (106)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos pasirinktu lyginamuoju dydžiu ir Komisijos išvadomis, padarytomis palyginus lyginamąjį dydį ir faktinę mokėtą palūkanų normą.

               (107)

               Iš lyginamojo dydžio ir faktinės mokėtos palūkanų normos palyginimo aiškiai matyti, kad iš Kinijos bankų skolinęsi atrinkti eksportuojantys gamintojai CNY valiuta mokėjo mažesnes nei įprastas komercines palūkanų normas, taikomas jų finansinę padėtį atitinkančioms bendrovėms.

               (108)

               Antra, Komisija iš tiesų žinojo, kad 2013 m. liepos mėn. PBOC panaikino žemiausią skolinimo normos ribą, ir tai nurodė atskleidimo dokumente. Tačiau dėl to nesikeičia išvada, kad KLR Vyriausybė kišasi į Kinijos bankų skolinimo politiką, visų pirma taikydama Sprendimą Nr. 40 ir pridedamus teisės aktus, taip pat bankininkystės įstatymo 34 straipsnio nuostatas.

               (109)

               Trečia, Komisija apskaičiavo tik CNY valiuta teikiamų paskolų lyginamąjį dydį, nes atrinkti eksportuojantys gamintojai paskolų EUR ar USD valiuta iš Kinijos bankų negavo.

               (110)

               Pagaliau KLR Vyriausybė paprašė pateikti daugiau informacijos apie tai, kodėl Komisija manė, kad atrinktų eksportuojančių gamintojų kredito reitingas būtų BB. BB kredito reitingas pasirinktas todėl, kad nebendradarbiaujant susijusiems bankams Komisija negavo įrodymų, kad kuriam nors atrinktam eksportuojančiam gamintojui būtų apskaičiuotas koks nors kredito reitingas. Be to, BB kredito reitingas nėra neigiama išvada ir iš tiesų jis yra naudingas susijusioms atrinktoms bendrovėms, nes tai geriausias neinvesticinis reitingas finansų rinkose.

               (111)

               Pagal 28 straipsnį Komisija privalėjo naudotis geriausiais turimais faktais, kurie buvo gauti iš saulės baterijų plokščių reglamento, kuriame atrinktoms bendrovėms naudotas BB kredito reitingas, išvadų. Šiuo atveju tai buvo laikyta pagrįsta praktika ir po atskleidimo negauta įrodymų, kad atrinktoms bendrovėms susiję bankai būtų suteikę kitą kredito reitingą.

         d)   Išvada

               (112)

               Remdamasi per tyrimą nustatytais faktais Komisija daro išvadą, kad tiek valstybės, tiek privatūs bankai Kinijos soliarinio stiklo pramonei per TL teikė lengvatines paskolas. Soliarinio stiklo pramonės finansavimas yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindiniame reglamente, nes:

                           a)

                           Vyriausybė skiria finansinį indėlį, kaip nustatyta 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje;

                           b)

                           Vyriausybė paveda ir nurodo atlikti tam tikras funkcijas, kaip nustatyta 3 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, ir

                           c)

                           todėl suteikiama nauda, kaip reikalaujama pagal 3 straipsnio 2 dalį.

               (113)

               Atsižvelgiant į tai, kad skiriamas finansinis indėlis, eksportuojantiems gamintojams suteikiama nauda ir tai, kad subsidija yra konkrečiai taikoma, ši subsidija turėtų būti laikoma kompensuotina.

               (114)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su ankstesnių tyrimų nustatytų faktų naudojimu išvadoms dėl subsidijavimo šiuo atveju padaryti ir visų pirma teigė, kad Komisija pernelyg pasikliovė saulės baterijų plokščių reglamente nustatytais faktais.

               (115)

               Šis teiginys atmestas. Kaip pirmiau pastebėta, KLR bankai nebendradarbiavo, todėl Komisija buvo priversta taikyti 28 straipsnio nuostatas ir naudotis geriausiais turimais faktais. Saulės baterijų plokščių tyrimas yra naujausias ir jame pateikti patys naujausi nustatyti faktai apie subsidijavimą Kinijoje. Saulės baterijų plokštės ir soliarinis stiklas nėra tas pats produktas, tačiau tai to paties energetikos sektoriaus produktai, kuriems taikomi tie patys Vyriausybės planavimo dokumentai. Todėl, neturint kitos informacijos, saulės baterijų plokščių tyrimo nustatytus faktus tikslinga naudoti kaip geriausius turimus faktus. KLR Vyriausybė taip pat teigė, kad nuo saulės baterijų plokščių tyrimo iki dabartinio tyrimo įvyko didelių pokyčių, visų pirma 2013 m. liepos mėn. PBOC panaikino žemiausią palūkanų normų ribą. Šis tvirtinimas atmestas, nes saulės baterijų plokščių tyrimo išvados yra susijusios su to tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, o šis tyrimas siejamas su jo tiriamuoju laikotarpiu. Abiem atvejais žemiausia riba panaikinta po abiejų tiriamųjų laikotarpių, todėl neturi poveikio tam, kad taikomas 28 straipsnis ir kaip geriausi turimi faktai naudojami saulės baterijų plokščių tyrimo nustatyti faktai.

               (116)

               Išskyrus vieną bendrovę, visos atrinktos bendrovės gavo paskolas iš valstybės komercinių bankų ir privačių bankų. Vieną bendrovę finansavo tik lengvatinio apmokestinimo patronuojančioji bendrovė, joks KLR įsikūręs bankas jai paskolų nesuteikė.

               (117)

               Po atskleidimo viena atrinkta bendrovė nesutiko su Komisijos išvada ir teigė, kad Komisija bendrovės neprašė pateikti jos nepriklausomo kredito reitingo. Tačiau Komisija bendrovės prašė pateikti visą informaciją apie gautas paskolas, bet bendrovė nepriklausomo kredito reitingo nepateikė. Jei bendrovė tokią informaciją būtų turėjusi, tuomet, atsižvelgiant į skunde pateiktus įtarimus ir klausimyne prašomą informaciją, ji būtų turėjusi ją pateikti. Be to, atsižvelgiant į atskleidimo dokumente pateiktą informaciją, jei bendrovė būtų turėjusi nepriklausomą kredito reitingą, ji būtų turėjusi jį nedelsiant nurodyti. Todėl šis argumentas atmestas.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (118)

               Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalyje nustatyta, kad lengvatinėmis paskolomis suteikta nauda turėtų būti apskaičiuojama kaip sumokėtų palūkanų sumos ir sumos, kuri būtų sumokėta už panašią komercinę paskolą, kurią bendrovė galėtų gauti rinkoje, skirtumas. Kaip nurodyta, neturėdama pagrįsto rizikos vertinimo Komisija nustatė panašių komercinių paskolų lyginamąjį rinkos dydį.

               (119)

               Nauda per TL apskaičiuota kaip faktiškai sumokėtų palūkanų per TL ir palūkanų, kurios būtų sumokėtos pagal lyginamąjį dydį, skirtumas.

               (120)

               Atrinktiems eksportuojantiems gamintojams pagal šį metodą apskaičiuoti šie subsidijų skirtumai:

                           Lengvatinės paskolos

                           Bendrovės pavadinimas

                           Subsidijų skirtumas

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           6,2 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           2,5 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           4,8 %

         5.2.   Kitos lengvatinio skolinimo schemos

               (121)

               Atrinkti eksportuojantys gamintojai per TL nesinaudojo eksporto kredito subsidijų programomis, kredito linijomis, eksporto garantijomis, programa „Green Express“, taip pat nesinaudojo prieiga prie lengvatinio apmokestinimo patronuojančiųjų bendrovių.

         6.   Dotacijų programos

               (122)

               Per TL atrinktoms bendrovėms nebuvo suteikta nauda pagal programas „Žinomiausi prekių ženklai“ ar „Kinijos prekių ženklai pasaulyje“.

         6.1.   Konkrečios dotacijų programos ir dotacijos

   a)   Įvadas

               (123)

               Atrinktos bendrovės gavo dideles vienkartines dotacijas iš įvairių Vyriausybės lygmens valdžios institucijų, taigi per TL joms buvo suteikta nauda. Tai nustatyta per susijusių bendrovių patikrinimą, o susijusios bendrovės ir KLR Vyriausybė nenurodė šių dotacijų klausimyno atsakymuose, nors to buvo prašyta. Skunde teigiama, kad soliarinio stiklo gamintojai šias vienkartines dotacijas gavo iš provincijos ar vietos valdžios institucijų ir kad taip bendrovėms suteikta nauda, nes lėšos skirtos be atitinkamo pagrindimo (16). Pranešime apie inicijavimą aiškiai nurodyta, kad dotacijų programos yra subsidijos, kurios naudotos soliarinio stiklo pramonei remti.

         b)   Teisinis pagrindas

               (124)

               Šias dotacijas bendrovėms skyrė nacionalinės, provincijos, miesto, apskrities ar rajono valdžios institucijos, visos jos buvo konkrečiai taikomos susijusioms bendrovėms arba konkrečiai taikomos pagal vietovę ar pramonės šakos tipą. Teisinės informacijos apie konkrečius teisės aktus, pagal kuriuos suteiktos šios dotacijos, jei apskritai jos turi teisinį pagrindą, paprastai nebuvo pateikiama, nors Komisijai dažnai (bet ne visada) buvo pateikiama Vyriausybės institucijos išduoto dokumento, pridedamo prie lėšų skyrimo, kopija.

         c)   Tyrimo išvados

               (125)

               Viena atrinkta bendrovė per TL gavo dotacijų iš Ekonominės plėtros zonos, kurioje ji yra įsikūrusi. Ekonominės plėtros zonos skaičiavimais šios dotacijos – 20 % mažesni visi vietos mokesčių administratoriui mokami bendrovės mokesčiai, kuriems, be kita ko, priskiriamas pelno mokestis, žemėnaudos mokestis ir dividendų pajamų mokestis.

               (126)

               Kita atrinkta bendrovė per TL gavo didelę dotaciją iš vietos valdžios institucijos mokesčiams už bendrovės prijungimą prie elektros tinklų padengti, kuriuos kitu atveju bendrovė būtų turėjusi sumokėti pati. Ši dotacija bendrovei skirta kaip „parama regione įsikūrusioms didelėms bendrovėms“.

               (127)

               Kita atrinkta bendrovė gavo tiesioginę 25 mln. CNY dotaciją iš Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (NDRC) pramonės prisitaikymo fondo, skirtą aukštųjų technologijų soliariniam stiklui gaminti. Šią tiesioginę dotaciją iš valstybės bendrovė gavo 2006 m. ir paskirstė ją po 10 % kitiems 10 metų. Taigi, nustatyta, kad per TL buvo suteikta 2,5 mln. CNY nauda.

               (128)

               Ta pati bendrovė savo 2012 m. ataskaitose nurodė kitas dotacijas iš vietos mokesčių inspekcijų ir kitų vietos valdžios institucijų. Bendrovė nurodė, kad dauguma šių dotacijų iš tiesų buvo ne šių institucijų tiesioginis lėšų pervedimas bendrovei, o anksčiau bendrovės Vyriausybei sumokėtų sumų kompensavimas. Negavusi patenkinamų įrodymų Komisija negalėjo priimti šio paaiškinimo.

               (129)

               Kita atrinkta bendrovė iki TL iš vietos valdžios institucijos gavo 15 mln. CNY ir šią sumą paskirstė po 10 % kitiems 10 metų. Dotacija bendrovei buvo skirta už fotovoltinių produktų pramonės (jai priklauso soliarinio stiklo sektorius) plėtrą, pagreitintą pažangios gamybinės bazės statybą vietos pramoninėje zonoje ir sklandų pagrindinių projektų įgyvendinimą.

               (130)

               Ta pati bendrovė taip pat gavo kelias kitas dotacijas iki TL ir dalį dotacijos skyrė TL. Tačiau bendrovė nepateikė išsamesnės informacijos apie šių dotacijų pobūdį, todėl neturint tokios informacijos išvada padaryta remiantis turimais faktais. Neturėdama kitų faktų Komisija padarė išvadą, kad šios dotacijos suteiktos konkrečiai šiai bendrovei ir kad TL skirta dotacijos suma turėtų būti vertinama kaip suteikta nauda.

         d)   Išvada

               (131)

               KLR Vyriausybės paprašyta pateikti daugiau informacijos ir konsultuotis dėl šių dotacijų, tačiau ji atsisakė patenkinti šį prašymą. Remdamasi surinktais įrodymais apie šias atrinktų bendrovių gautas dotacijas ir neturėdama kitos informacijos Komisija mano, kad, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje ir 2 dalyje, šios dotacijos yra subsidija, suteikta kaip KLR Vyriausybės lėšų pervedimas nagrinėjamojo produkto gamintojams dotacijų forma, taip suteikiant naudą.

               (132)

               Be to, šios dotacijos yra konkrečiai taikomos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte ir 3 dalyje, nes jos skiriamos tik tam tikroms bendrovėms arba konkretiems projektams tam tikruose regionuose atrinktų bendrovių vienkartiniams poreikiams tenkinti. Šios dotacijos neatitinka pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų nekonkrečiai taikomų subsidijų reikalavimų, nes teisės pasinaudoti sąlygos ir konkretūs įmonių atrankos, kad jos įgytų teisę pasinaudoti, kriterijai nėra skaidrūs, objektyvūs ir nėra taikomi automatiškai. Be to, nėra įrodymų, kad dotacijos priklausytų bendrai subsidijų programai.

               (133)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė suabejojo, ar Komisija turi įgaliojimus nagrinėti šias dotacijas, ir pačia Komisijos turimos dalinės informacijos analize. Tačiau Komisija atidžiai analizavo konfidencialią verslo informaciją, kurią jai pateikė susijusios bendrovės, ir dotaciją pripažino kompensuotina, jei turėjo įrodymų apie tai, kad pagal dotaciją gauta naudos ir kad dotacija buvo konkrečiai taikoma.

               (134)

               Visais atvejais bendrovės pateikė informacijos apie dotacijos sumą ir dotacijos teikėją, net kai kuriais atvejais neturėdamos dokumento, kuriuo įrodytų, kokiu teisiniu pagrindu dotacijos teikėjas suteikė dotaciją. Be to, susijusios bendrovės dažniausiai tokias pajamas nurodydavo savo sąskaitose prie „subsidijų pajamų“, o šias sąskaitas tikrindavo nepriklausomi auditoriai. Tai įvertinta kaip teigiamas įrodymas, kad pagal subsidiją buvo teikiama kompensuotina nauda.

               (135)

               Viena atrinkta bendrovė dėl tokių pačių priežasčių taip pat suabejojo, ar Komisija turi įgaliojimus nagrinėti šias konkrečiai bendrovei suteiktas dotacijas ir jas pripažinti kompensuotinomis. Dėl tokių pačių priežasčių Komisija atmeta jų argumentą ir pakartoja savo poziciją, kad ji turi įgaliojimus nagrinėti šias dotacijas ir, kai tinkama, pripažinti jas kompensuotinomis.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (136)

               Lentelėje parodytas pagal šias dotacijas suteiktos naudos, kaip nustatyta pirmiau, įvertinimo rezultatas, kai nauda apskaičiuota kaip suma, gauta per tiriamąjį laikotarpį, arba atidėta tiriamajam laikotarpiui, susijusiai bendrovei sumažinus bendrą sumą.

                           Kitos dotacijų programos

                           Bendrovės pavadinimas

                           Subsidijų skirtumas

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           1,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           2,9 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           1,1 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           3,0 %

         7.   Atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių lengvatų programos

   7.1.   Užsienio kapitalo įmonėms taikoma programa, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę

   a)   Įvadas

               (137)

               Pagal programą, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę, užsienio kapitalo įmonės (UKĮ) pirmus dvejus metus nemoka pelno mokesčio, o vėlesnius trejus metus vietoje 25 % moka tik 12,5 %.

         b)   Teisinis pagrindas

               (138)

               Šios programos teisinis pagrindas – Kinijos Liaudies Respublikos užsienio kapitalo įmonių pelno mokesčio įstatymo 8 straipsnis ir Kinijos Liaudies Respublikos užsienio kapitalo įmonių ir užsienio įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 72 straipsnis. KLR Vyriausybės teigimu, ši programa 2008 m. baigta taikyti pagal Įmonių pelno mokesčio įstatymo 57 straipsnį, nustatant pereinamąjį laikotarpį iki 2012 m. pabaigos. Taigi pagal įstatymą aišku, kad 2012 mokestiniais metais pagal šią schemą suteikta nauda.

         c)   Tyrimo išvados

               (139)

               Pagal šią schemą, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę, bendrovėms 2012 finansiniais metais suteikta nauda, o vėliau, KLR Vyriausybės teigimu, ši schema panaikinta.

               (140)

               Viena atrinktų bendrovių, užsienio kapitalo įmonė, šia mokesčių schema naudojosi per TL. Ji mokėjo 12,5 % pelno mokestį vietoje viso 25 % mokesčio, kaip nurodyta įmonės 2012 m. pelno mokesčio deklaracijoje ir metinėse sąskaitose.

               (141)

               Komisija šiuos faktus atskleidė suinteresuotosioms šalims ir iš KLR Vyriausybės gavo pastabų, kuriose teigiama, kad pagal Pranešimą dėl pereinamojo laikotarpio (17) 2012 m. jokios naudos neturėjo būti teikiama. KLR Vyriausybė nurodė, kad jei bus nustatyti kompensaciniai muitai, jokių muitų negalima nustatyti atsižvelgiant į naudą, kurią pagal šią schemą per TL gavo viena atrinkta bendrovė. Šis argumentas priimtas, nes Komisija neturi jokių įrodymų, kad ši atrinkta bendrovė šio atvejo konkrečiomis aplinkybėmis toliau gautų naudą.

         d)   Išvada

               (142)

               Ankstesniuose reglamentuose schema, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę, buvo pripažinta kompensuotina, tačiau šiai vienai atrinktai bendrovei Komisija nenustatys muito per TL nustatytai naudai kompensuoti, nes Komisija neturi įrodymų, kad tuo metu, kai bus nustatyti muitai, šiai vienai atrinktai bendrovei galiotų schema ar jos koks nors atitikmuo.

         7.2.   Aukštųjų ir naujų technologijų įmonės

   a)   Įvadas

               (143)

               Pagal šią programą bendrovėms, kurios gali įrodyti atitinkančios tam tikrus kriterijus, kad būtų pripažintos aukštųjų ir naujų technologijų įmonėmis, pelno mokestis gali būti sumažintas iki 15 %, palyginti su standartine 25 % norma.

         b)   Teisinis pagrindas

               (144)

               Šios programos teisinis pagrindas – 2008 m. Įmonių pelno mokesčio įstatymo 28 straipsnio 2 dalis kartu su Aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms nustatytomis administracinėmis priemonėmis (Guo Ke Fa Huo [2008 m.] Nr. 172) ir Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 93 straipsnis kartu su Valstybinės mokesčių inspekcijos pranešimu dėl klausimų, susijusių su aukštųjų ir naujų technologijų įmonių pelno mokesčio mokėjimu (Guo Shui Han [2008 m.] Nr. 985).

         c)   Tyrimo išvados

               (145)

               Ši schema taikoma KLR Vyriausybės pripažintoms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms. Kad turėtų teisę pasinaudoti šia schema, įmonės turi turėti pagrindines nepriklausomas intelektinės nuosavybės teises ir turi atitikti nurodytuose teisės aktuose nustatytus ir toliau apibendrintus reikalavimus:

                           a)

                           jų produkcija turi būti įtraukta į aukštųjų technologijų sričių, kurioms teikiama esminė valstybės parama, produktų apibrėžtąją sritį;

                           b)

                           jų visos MTTP išlaidos turi sudaryti 3–6 % visų pardavimo pajamų;

                           c)

                           jų pajamos iš aukštųjų ir naujų technologijų produktų turi sudaryti daugiau nei 60 % visų pardavimo pajamų;

                           d)

                           su MTTP susiję darbuotojai turi sudaryti 10 % visų darbuotojų;

                           e)

                           turi būti laikomasi kitų 2008 m. aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms nustatytų administracinių priemonių reikalavimų.

               (146)

               Nustatyta, kad kai kurios (bet ne visos) atrinktos bendrovės naudojosi šia schema ir todėl mokėjo ne 25 %, o 15 % pelno mokestį. Šios bendrovės teikė paraiškas būti pripažintomis naujųjų ir aukštų technologijų įmonėmis ir gavo oficialų pranešimą, kad jos atitinka schemos kriterijus ir todėl turi teisę atitinkamai pildyti pelno mokesčio deklaraciją.

         d)   Išvada

               (147)

               Kaip ir saulės baterijų plokščių tyrimo 322–326 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad ši schema yra subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 dalyje, nes teikiamas finansinis indėlis – KLR Vyriausybė negauna pajamų, o susijusioms bendrovėms suteikiama nauda. Gavėjams suteikta nauda – nemokama dalis mokesčio.

               (148)

               Ši subsidija yra konkrečiai taikoma, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte, nes ji taikoma tik įmonėms, gavusioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonių sertifikatą ir atitinkančioms visus 2008 m. administracinių priemonių reikalavimus. Susijusios atrinktos bendrovės tokį sertifikatą gavo. Teisė pasinaudoti nesuteikiama automatiškai, be to, jokie objektyvūs kriterijai nebuvo nustatyti teisės aktais arba jų nenustatė subsidiją teikianti institucija.

               (149)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad teisės pasinaudoti kriterijai buvo objektyvūs ir vienodai taikomi visoms KLR bendrovėms. Komisija nesutinka su tuo, kaip KLR Vyriausybė aiškina įstatymus ir įgyvendinimo priemones, iš kurių matyti, kad programa taikoma tik tam tikriems sektoriams ir įmonėms, kuriuos KLR Vyriausybė remia pagal kriterijus, kurie nėra objektyvūs ar neutralūs, pvz., jų produkciją priskirdama „Aukštųjų technologijų produktų sektoriams, kuriems teikiama pagrindinė valstybės pagalba“.

               (150)

               Teisė pasinaudoti taip pat nesuteikiama automatiškai – ji priklauso nuo to, ar suteiktas Aukštųjų ir naujų technologijų įmonių sertifikatas, kurį savo nuožiūra išduoda kompetentinga institucija.

               (151)

               Todėl, Komisijos nuomone, ši subsidija yra kompensuotina.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (152)

               Komisija kompensuotinos subsidijos sumą apskaičiavo kaip paprastai per TL mokamos mokesčių sumos ir per TL susijusių bendrovių faktiškai sumokėtos mokesčių sumos skirtumą.

                           Aukštųjų ir naujų technologijų įmonės

                           Bendrovės pavadinimas

                           Subsidijų skirtumas

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           0,4 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           1,8 %

         7.3.   Atleidimas nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių

   a)   Įvadas

               (153)

               Skunde teigiama, kad eksportuojantys soliarinio stiklo gamintojai gavo subsidijas pagal kitą atleidimo nuo tiesioginių mokesčių schemą – atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių schemą (18). Ši schema priskiriama bendrai atleidimo nuo tiesioginių pajamų mokesčių ar tokių mokesčių lengvatų praktikai, kaip nustatyta pranešime apie inicijavimą.

         b)   Teisinis pagrindas

               (154)

               Tokio atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio teisinis pagrindas – Įmonių pelno mokesčio įstatymo 25 ir 26 straipsniai ir Įmonių pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių 83 straipsnis.

         c)   Tyrimo išvados

               (155)

               Komisija nustatė, kad viena atrinkta bendrovė buvo atleista nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių. Ši bendrovė pateikė prašymą tiesiogiai vietos mokesčių inspekcijai iš apmokestinamųjų pajamų atskaityti dividendus, kuriuos gavo investuodama į nuosavybės vertybinius popierius.

         d)   Išvada

               (156)

               Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį tai yra subsidija, nes teikiamas finansinis indėlis – KLR Vyriausybė negauna pajamų, o susijusiai bendrovei suteikiama nauda. Gavėjui suteikta nauda – nemokama dalis mokesčio.

               (157)

               Atskleidimo dokumente Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punktą ši subsidijavimo schema yra konkrečiai taikoma, nes pagal teisės aktus teisė naudotis šia schema suteikiama Kinijos Liaudies Respublikos įmonėms rezidentėms, kurios investavo į kitas įmones rezidentes.

               (158)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su šiomis išvadomis ir nurodė, kad atleidimo nuo dividendų pajamų mokesčio tarp kvalifikuotų įmonių rezidenčių negalima laikyti konkrečiai taikomu, nes pagal Įmonių pelno mokesčio įstatymo 26 straipsnio 3 dalį tokiu atleidimu nuo dividendų pajamų mokesčio gali naudotis ir įmonės nerezidentės. Be to, KLR Vyriausybė teigia, kad teisės pasinaudoti kriterijai yra objektyvūs ir taikomi visoms įmonėms rezidentėms, neatsižvelgiant į pramonės šaką, produktą ar geografinę vietovę.

               (159)

               Iš tiesų, KLR Vyriausybės pateikto Įmonių pelno mokesčio įstatymo 26 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad tokiu atleidimu nuo dividendų pajamų mokesčio gali naudotis ir įmonės nerezidentės, tačiau Komisija nekeičia nuomonės, kad ši subsidijavimo schema yra konkrečiai taikoma. Iš tikrųjų Įmonių pelno mokesčio įstatymo 25 straipsniu patvirtinama, kad ši mokesčio lengvata yra skirta tik valstybės skatinamoms pramonės šakoms ir projektams. Taigi, šia schema naudotis gali tik skatinamosios pramonės šakos ir projektai. Kaip paaiškinta 5 skirsnio 1 dalies c punkte, soliarinio stiklo pramonė yra skatinamoji pramonės šaka.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (160)

               Komisija subsidijos sumą apskaičiavo kaip paprastai per TL surenkamos mokesčių sumos ir susijusios bendrovės faktiškai sumokėtos mokesčių sumos skirtumą.

                           Dividendų pajamų mokesčio schemos

                           Bendrovės pavadinimas

                           Subsidijų skirtumas

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           5,8 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           0 %

         7.4.   Kitos atleidimo nuo tiesioginių mokesčių schemos ir mokesčių lengvatų programos

   a)   Įvadas

               (161)

               Be 7.1–7.3 dalyse vertintų schemų, Komisija negavo jokių įrodymų, kad atrinktos bendrovės būtų gavusios naudos pagal kitas atleidimo nuo tiesioginių mokesčių schemas ir mokesčių lengvatų programas, kurios išvardytos C skirsnio 4 dalyje. Tačiau per patikrinimus Komisija nustatė dvi kitas pelno mokesčio schemas, kurios buvo nurodytos vienos atrinktos bendrovės sąskaitose, t. y. MTTP išlaidų atskaita ir būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčių grąžinimas. Jos taip pat priskiriamos atleidimo nuo tiesioginių mokesčių ir mokesčių lengvatų schemoms, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, ir taikomos kaip priemonės, pagal kurias mokesčių administratorius sumažina mokėtino pelno mokesčio sumą arba grąžina jau sumokėtą pelno mokestį. MTTP išlaidų mokesčio atskaita taip pat susieta su UKĮ mokesčio atskaita už MTTP schema, kuri nurodyta C skirsnio 4 dalyje.

         b)   Teisinis pagrindas

               (162)

               MTTP išlaidų mokesčio atskaitos teisinis pagrindas – Kinijos įmonių pelno mokesčio įstatymo 30 straipsnis.

               (163)

               Įstatymas, pagal kurį buvo grąžinti būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčiai, nebuvo atskleistas, tačiau Komisijai buvo pateikta provincijos valdžios institucijos išleisto aplinkraščio, kuris buvo pridėtas prie suteiktos lengvatos, kopija.

         c)   Tyrimo išvados

               (164)

               Komisija nustatė, kad vienai atrinktai bendrovei taikyta MTTP išlaidų atskaita ir grąžinti būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčiai. Pagal provincijos valdžios institucijos išduotą dokumentą šie mokesčiai grąžinami naujai įsisteigusioms aukštųjų ir naujų technologijų įmonėms.

         d)   Išvada

               (165)

               Dėl MTTP išlaidų atskaitos Komisija mano, ši subsidijavimo schema yra konkrečiai taikoma, nes Įmonių pelno mokesčio įstatymo 30 straipsnį reikia aiškinti kartu su 25 straipsniu, kuriame teigiama, kad ši mokesčių lengvata skirta tik valstybės skatinamoms pramonės šakoms ir projektams. Taigi, šia schema naudotis gali tik skatinamosios pramonės šakos ir projektai. Kaip paaiškinta 5 skirsnio 1 dalies c punkte, soliarinio stiklo pramonė yra skatinamoji pramonės šaka.

               (166)

               Būsto nuosavybės ir žemėnaudos mokesčių grąžinimas yra konkrečiai taikomas, atsižvelgiant į pramonės įmonės geografinę vietą ir tipą. KLR Vyriausybės paprašyta pateikti daugiau informacijos apie šias mokesčių schemas ir konsultuotis, tačiau KLR Vyriausybė nesutiko. Todėl Komisija, neturėdama kitos informacijos, naudojosi gautais įrodymais, susijusiais su šių schemų taikymu atrinktai bendrovei.

               (167)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad Komisija atskleidimo dokumente neatskleidė jokių teigiamų įrodymų, kad šios schemos būtų konkrečiai taikomos. Atskleidimo dokumentas, kuriame nurodyta išsami informacija apie šių schemų konkretų taikymą, pateiktas tik tai bendrovei ir iš jos negauta jokių pastabų. Komisija taip pat pateikė daugiau informacijos apie šių schemų konkretų taikymą pirmesnėse konstatuojamosiose dalyse.

               (168)

               Komisija mano, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ir 2 dalį šios schemos yra subsidijos, nes teikiamas finansinis indėlis – KLR Vyriausybė negauna pajamų, o susijusiai bendrovei suteikiama nauda. Gavėjui suteikta nauda – nemokama dalis mokesčio.

         e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

               (169)

               Komisija subsidijos sumą apskaičiavo kaip paprastai per TL surenkamos mokesčių sumos ir susijusios bendrovės faktiškai sumokėtos mokesčių sumos skirtumą.

                           Pelno mokesčio schemos

                           Bendrovės pavadinimas

                           Subsidijų skirtumas

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           0,7 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           0 %

         8.   Netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programos

               (170)

               Komisija nenustatė, kad kuriai nors atrinktai bendrovei būtų suteikta naudos pagal C skirsnio 4 dalyje išvardytas netiesioginio mokesčio ir importo tarifo programas.

         9.   Vyriausybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos už mažesnį nei tinkamas atlygį

   9.1.   Stibio tiekimas; elektros energijos tiekimas

               (171)

               Nenustatyta, kad per TL atrinktoms bendrovėms būtų suteikta naudos, susijusios su stibio ar elektros energijos pirkimu.

         9.2.   Žemėnaudos teisių suteikimas

   a)   Įvadas

               (172)

               Kaip nustatyta ir saulės baterijų plokščių reglamento 354–370 konstatuojamosiose dalyse, bendrovės KLR negali įsigyti žemėnaudos teisių tiesiogiai, jos gali tik įsigyti žemėnaudos teises iš vietos valdžios institucijų.

         b)   Teisinis pagrindas

               (173)

               KLR žemės administravimo įstatyme nustatyta, kad visa žemė priklauso liaudžiai ir jos negalima pirkti arba parduoti, tačiau nustatytos sąlygos, kuriomis žemėnaudos teises galima parduoti verslo sektoriui per konkursus, kotiravimą ar aukcionus.

         c)   Tyrimo išvados

               (174)

               Iš esmės pagal aukcionų sistemą konkrečios žemėnaudos teisės kaina nustatoma pagal rinkos sąlygas, taigi kaina nustatoma nepriklausomai. Tačiau per Komisijos vizitą KLR Vyriausybė tvirtino, kad bet kuriuo atveju KLR Vyriausybė kiekvienai žemės kategorijai (pagal žemės sklypo kokybe žemės kategorijos skirstomos nuo 1 iki 15) nustato žemiausią kainą, už kurią mažesnės žemėnaudos teisės kainos negalima taikyti.

               (175)

               KLR Vyriausybė taip pat kontroliuoja žemės pasiūlą ir nustato žemės ploto, kurio žemėnaudos teisės gali būti parduodamos pramonės ar gyvenamojo būsto tikslais, kvotą pagal provinciją ir metus.

               (176)

               Bet kokiu atveju nė vienu atrinktų eksportuojančių gamintojų žemėnaudos teisių įsigijimo atveju Komisija negavo įrodymų, kad būtų vykdytas aukcionas, per kurį būtų nustatyta nepriklausoma žemėnaudos teisės kaina. Bendrovė, kuriai skirta žemė, pateikė pasiūlymą dėl pradinės kainos arba pasiūlė 5 CNY/m2 už pradinę didesnę kainą ir atsižvelgiant į tai, kad ji buvo vienintelė aukciono dalyvė, jai buvo suteikta žemėnaudos teisė.

               (177)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad KLR vykdomi tikri aukcionai, per kuriuos parduodamos žemėnaudos teisės pramonei.

               (178)

               Pirmiausia KLR Vyriausybė teigė, kad aukcionų sistema yra tikra, nes Vyriausybė tik nustatė pradinę kainą, kaip bet kuris aukciono dalyvis. Argumentas atmetamas, nes aukcione pradinę kainą paprastai nustato nepriklausomas aukciono dalyvis po nepriklausomo vertinimo, o šiuo atveju taip nėra, nes žemėnaudos teisės savininkas yra taip pat aukciono dalyvis.

               (179)

               Tada KLR Vyriausybė teigė, kad žemiausia kainų riba taikoma tam, kad būtų užtikrinta, kad galutinė kaina nebūtų mažesnė už bazinę žemėnaudos teisės rinkos vertę. Šiam tvirtinimui pagrįsti įrodymų nepateikta, o pats tvirtinimas yra nelogiškas, nes už žemėnaudos teisę mokama suma (kurią nustatė Vyriausybė) manomai turi būti rinkos kaina (kuria pagrindžiama mažiausia kainų riba).

               (180)

               Tada KLR Vyriausybė teigė, kad tai, jog aukcione nebuvo kitų dalyvių, negali būti pagrindinė priežastis manyti, kad žemėnaudos teisės iš tiesų neparduodamos aukcione. Iš tikrųjų, šiais įrodymais remiantis padaryta išvada yra priešinga. Nepaisant prašymų KLR Vyriausybė nepateikė jokių įrodymų dėl žemėnaudos teisės, kurios kaina būtų buvusi nustatyta per konkurencija grįstą aukcioną, todėl išeina, kad per aukcioną Vyriausybė nustato kainą ir bendrovė tą kainą sumoka. Kiekvienu atveju nėra reikalaujama, kad norint nustatyti, ar veikia rinka grįsta sistema, aukcione turi dalyvauti daug dalyvių, tačiau kai visų atrinktų bendrovių atveju aukcionuose nė karto nedalyvavo daugiau nei vienas dalyvis, tai yra aiškus požymis, kad tikrų rinkos kainų nėra.

               (181)

               Kai viena atrinkta bendrovė sumokėjo 5 CNY/m2 daugiau už Vyriausybės nustatytą kainą, bendrovė nurodė Komisijai, kad jai taip liepė padaryti kompetentinga institucija, kad būtų paprasčiausiai sudarytas įspūdis, jog aukcionas įvyko. Todėl Komisija šio fakto negali vertinti kaip teigiamo įrodymo, kad KLR yra žemėnaudos teisių pardavimo rinka.

               (182)

               Taigi, atrinktos bendrovės iš tiesų mokėjo KLR Vyriausybės nustatytą kainą. Kaip nustatyta ir saulės baterijų plokščių reglamente (361–370 konstatuojamosiose dalyse), žemėnaudos teisės suteikiamos už mažesnį nei tinkamas atlygį, palyginti su rinkos lyginamuoju dydžiu, kuris yra nustatytas e punkte.

         d)   Išvada

               (183)

               Komisija priėjo prie išvados, kad KLR Vyriausybės suteikiamos žemėnaudos teisės turėtų būti laikomos subsidija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje ir 2 dalyje, nes Vyriausybė tiekia prekes ir bendrovėms tokiu būdu suteikiama nauda. Kadangi per tyrimą nenustatyta, kad KLR būtų veikianti žemėnaudos teisių pardavimo rinka, iš naudojamo išorinio lyginamojo dydžio (žr. e punktą) matyti, kad atrinkti eksportuotojai už žemėnaudos teises mokėjo mažiau, palyginti su rinkos kaina.

               (184)

               Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalies a ir c punktus subsidija yra konkrečiai taikoma, nes pagal Valstybės tarybos sprendimą Nr. 40 reikalaujama, kad valdžios institucijos užtikrintų, kad žemė būtų skiriama skatinamosioms pramonės šakoms, kurioms priklauso soliarinio stiklo pramonė. Sprendimo Nr. 40 18 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad ribojamosioms pramonės šakoms žemėnaudos teisės nebus suteikiamos.

               (185)

               Su žeme KLR susijusi padėtis taip pat aptarta TVF darbiniame dokumente, kuriuo patvirtinama, kad žemėnaudos teisių suteikimas Kinijos pramonės įmonėms neatitinka rinkos sąlygų (19).

               (186)

               KLR Vyriausybė nesutiko su išvada dėl konkretaus taikymo ir teigė, kad Sprendimu Nr. 40 nustatytų apribojimų negalima naudoti siekiant įrodyti, kad nauda buvo konkrečiai skirta. Šis argumentas atmetamas, nes Sprendimu Nr. 40 suteikiamos žemėnaudos teisės skatinamosioms pramonės šakoms. Soliarinio stiklo gamyba priskiriama skatinamosioms pramonės šakoms, todėl žemėnaudos teisės soliarinio stiklo gamintojams suteikiamos pagal Sprendimą Nr. 40.

               (187)

               Viena atrinkta bendrovė taip pat nesutiko su Komisijos išvadomis ir teigė, kad Kinijoje veikia žemėnaudos teisių rinka. Vis dėlto jos žemėnaudos teisių proceso Kinijoje vertinimas nėra išvada. Ji negalėjo įrodyti, kad žemėnaudos teisių vertė nustatoma nepriklausomai; kad žemėnaudos teisės parduodamos per nepriklausomą aukcioną; kad žemėnaudos teisės kaina nustatoma rinkos sąlygomis po konkurencingo konkurso ir kad kaina nėra iškraipyta dėl Vyriausybės paramos.

               (188)

               Tada atrinkta bendrovė tvirtino, kad nepaisant to, kad Komisija turėjo nustatyti, kad esama veiksmingos rinkos ir dėl to šiuo atveju subsidija nėra suteikiama, Komisija bendrovės žemėnaudos teisės kainą turėjo palyginti su lyginamuoju dydžiu, t. y. žemėnaudos teisės kainomis provincijoje, kurioje įsikūrusi bendrovė. Kadangi Komisija nustatė, kad toje provincijoje nėra lyginamojo rinkos dydžio, argumentas buvo atmestas.

         e)   Subsidijos skirtumo skaičiavimas

               (189)

               Nauda yra už žemėnaudos teisę sumokėtos kainos ir atitinkamo išorinio lyginamojo dydžio skirtumas. Kaip ir saulės baterijų plokščių reglamente, šis išorinis lyginamasis dydis yra Taivano, Penghu, Kinmen ir Matsu atskirosios muitų teritorijos (Kinijos Taipėjus) žemės rinkos kaina.

               (190)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė nesutiko su tuo, kad Kinijos Taipėjus naudotas kaip lyginamasis dydis ir prašė pateikti daugiau informacijos, kodėl jis buvo tam tinkamas. Kaip paaiškinta saulės baterijų plokščių reglamento 467 konstatuojamojoje dalyje, Komisijos nuomone, Kinijos Taipėjus yra tinkamas lyginamasis dydis dėl šių priežasčių:

                           a)

                           Kinijos Taipėjaus ir daugumos KLR provincijų ir miestų, kuriuose įsikūrę bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, panašus ekonominio išsivystymo lygis, BVP ir ekonominė struktūra;

                           b)

                           fizinis KLR ir Kinijos Taipėjaus artumas;

                           c)

                           aukštas Kinijos Taipėjaus ir daugelio KLR provincijų pramonės infrastruktūros lygis;

                           d)

                           stiprūs Kinijos Taipėjaus ir KLR ekonominiai ryšiai ir tarpvalstybinė prekyba;

                           e)

                           didelis gyventojų tankumas daugelyje KLR provincijų ir Kinijos Taipėjuje;

                           f)

                           žemės tipas ir sandoriai susijusiam Kinijos Taipėjaus lyginamajam dydžiui apskaičiuoti panašūs į KLR ir

                           g)

                           bendros demografinės, lingvistinės ir kultūrinės Kinijos Taipėjaus ir KLR savybės.

               (191)

               Atsižvelgdama į visus šiuos veiksnius Komisija priėjo prie išvados, kad jei KLR dominuotų rinkos sąlygos, žemėnaudos teisės atrinktiems eksportuojantiems gamintojams būtų labai panašios į žemės kainas Kinijos Taipėjuje.

               (192)

               Viena atrinkta bendrovė teigė, kad jei reikėjo naudoti išorinį lyginamąjį dydį, tuomet reikėjo atsižvelgti į provincijos, kurioje ji įsikūrusi, BVP, o lyginamuoju dydžiu reikėjo rinktis „dabartines žemės kainas Egipte, Armėnijoje, Gvatemaloje, Konge, Mongolijoje ar Indonezijoje“, nes šių šalių „išsivystymo lygis buvo panašus“. Šis argumentas atmestas dėl šių priežasčių:

                           a)

                           ekonominio išsivystymo lygis nėra vienintelis veiksnys iš išvardytų pirmiau, dėl kurio Kinijos Taipėjus buvo tinkamas lyginamasis dydis;

                           b)

                           bendrovė nurodė provinciją, kurioje ji yra įsikūrusi, o ne miestą, kurio BVP vienam gyventojui yra daug didesnis už provincijos, kurioje yra tas miestas, BVP, ir

                           c)

                           be BVP ji nepateikė argumentų, kodėl bet kuris iš kitų išorinių lyginamųjų dydžių būtų tinkamesnis nei Kinijos Taipėjus.

               (193)

               Kita atrinkta bendrovė po atskleidimo teigė, kad pasirinkus Kinijos Taipėjų nebuvo atsižvelgta į konkrečios provincijos, kurioje ji įsikūrusi, ekonomines sąlygas, tačiau nepasiūlė alternatyvos. Kadangi nebuvo alternatyvių lyginamojo dydžio pasiūlymų, patvirtinamas Kinijos Taipėjaus lyginamasis dydis.

               (194)

               2012 m. Kinijos Taipėjaus vidutinės žemės kainos nustatytos pagal Ekonomikos reikalų ministerijos Pramonės departamento duomenis ir pakoreguotos atsižvelgiant į infliaciją ir BVP augimą, siekiant nustatyti lyginamąją žemės kainą kiekvienais kalendoriniais metais. Kadangi žemėnaudos teisės skiriamos 50 metų ir nuvertėja tuo pagrindu, nauda per TL bus vertinama kaip lyginamosios kainos ir faktiškai sumokėtos kainos skirtumas santykiu 1/50.

               (195)

               Nustatomas šis žemės suteikimo už mažesnį nei tinkamas atlygį subsidijos dydis:

                           Žemės suteikimas už mažesnį nei tinkamas atlygį

                           Bendrovės pavadinimas

                           Subsidijų skirtumas

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           2,1 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           8,0 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           2,3 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           7,1 %

         10.   Išvada dėl subsidijavimo

               (196)

               Komisija pagal pagrindinio reglamento nuostatas apskaičiavo tirtų bendrovių kiekvienos schemos kompensuotinos subsidijos sumas ir šias sumas sudėjo, kad apskaičiuotų bendrą bendrovės subsidijų sumą per TL.

               (197)

               Bendriems subsidijų skirtumams apskaičiuoti Komisija pirmiausia apskaičiavo subsidijavimo procentinį dydį kaip subsidijos sumą, palyginti su bendra bendrovės apyvarta. Tada šis procentinis dydis panaudotas skaičiuojant nagrinėjamojo produkto eksportui į Sąjungą per TL suteiktą subsidiją.

               (198)

               Tada apskaičiuota subsidijos suma už į Sąjungą per TL eksportuoto nagrinėjamojo produkto m2, o toliau nurodyti skirtumai apskaičiuoti kaip to paties eksporto vieno m2 CIF vertės procentinis dydis.

               (199)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė pateikė pastabų, kad atskleidimo metu skelbdama subsidijų skirtumus Komisija neatsižvelgė į dempingo skirtumus, kurie apskaičiuoti per kartu vykdomą antidempingo tyrimą, ir kad apskaičiuodama nustatytiną muitą Komisija sprendė tik dvigubo apskaičiavimo klausimą.

               (200)

               KLR Vyriausybė pareikalavo, kad nustačius, kad dėl subsidijavimo buvo vykdomas dempingas, apskaičiuojant skirtumus ir muitą tai turėtų matytis.

               (201)

               Kadangi šiuo atveju priemonės nustatomos pagal žalos skirtumą, tai nepakeistų faktinių nustatytų muitų dydžio. Todėl Komisija nemanė, kad šiuos tvirtinimus reikėtų iš esmės nagrinėti.

                           Bendrovės pavadinimas

                           Subsidijų skirtumas

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           3,2 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           17,1 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           12,8 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           16,7 %

         D.   ŽALA

   1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (202)

               Po tyrimo inicijavimo apie save pranešė aštuoni gamintojai, kurie per TL gamino panašų produktą Sąjungoje. Komisija nežino kitų Sąjungos panašaus produkto gamintojų. Todėl Komisija mano, kad šie aštuoni gamintojai yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje, ir toliau bus vadinami Sąjungos pramone.

               (203)

               Norint nustatyti visą per TL Sąjungoje pagamintą produkto kiekį, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant skundo pateikėjo pateiktą informaciją, Sąjungos pramonės asociacijos (Glass for Europe) pateiktus makroekonominius duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus. Atrinktų Sąjungos gamintojų duomenys buvo sutikrinti su klausimyno atsakymais. Tuo remiantis nustatyta, kad per TL Sąjungoje iš viso pagaminta apie 21 734 000 m2 produkto.

               (204)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė pastebėjo, kad skiriasi atskleidimo dokumente nurodyti ir skunde pateikti duomenys, susiję su Sąjungos pramone. Be to, ji tvirtino, kad tai rodo, jog trūksta objektyvių ir patikimų įrodymų, o Komisijos padarytos išvados tampa abejotinos.

               (205)

               KLR Vyriausybės nustatyti skundo duomenų ir atskleidimo dokumente pateiktų duomenų skirtumai atsirado dėl to, kad visi su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys buvo tikrinami vietoje ir prireikus atnaujinti. Kadangi atrinktoms bendrovėms tenka 79 % viso Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje, Komisija negali priimti argumento, kad naudoti įrodymai yra neobjektyvus ir nepatikimas pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija padarė išvadas.

         2.   Susijusios Sąjungos rinkos nustatymas

               (206)

               Nė vieno atrinkto Sąjungos gamintojo produkcija nebuvo skirta uždarajam naudojimui. Taigi nebuvo poreikio atskirai nagrinėti pardavimo uždarajam naudojimui.

         3.   Sąjungos suvartojimas

               (207)

               Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis visų Sąjungos gamintojų visu Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu, t. y. atėmus jų eksportą ir pridėjus importą iš KLR bei importą iš kitų trečiųjų šalių. Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis skundo pateikėjo ir Glass for Europe pateiktais duomenimis ir, kai tai buvo įmanoma, duomenys buvo sutikrinti su atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

               (208)

               Sąjungos suvartojimo raida:

                  1   lentelė

                  Sąjungos suvartojimas (1 000 m2)

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Bendras Sąjungos suvartojimas

                           16 596

                           28 239

                           33 993

                           27 412

                              Indeksas

                              100

                              170

                              205

                              165

                              Šaltinis: Glass for Europe, skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (209)

               Per nagrinėjamąjį laikotarpį bendras Sąjungos suvartojimas 2009–2011 m. padidėjo 65 %, tačiau per TL sumažėjo, palyginti su 2011 m. Vis dėlto 2012 m. suvartojimas buvo gerokai didesnis nei 2009 m. Taip buvo daugiausia dėl to, kad padidėjo galutinio produkto, ypač saulės energijos modulių, suvartojimas (žr. E skirsnio 2.3 dalį).

         4.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

   4.1.   Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

               (210)

               Kadangi soliarinis stiklas į Sąjungą importuojamas pagal KN kodą 7007 19 80 (Kiti. Sluoksniuotasis beskeveldris stiklas), kuris taikomas ir kitiems, šiame tyrime nenagrinėjamiems produktams, importo apimčiai ir vertei nustatyti nebuvo galima naudoti Eurostato duomenų. Importo apimtis ir vertė nustatytos remiantis skundo pateikėjo ir Glass for Europe pateiktais duomenimis. Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą raida:

                  2   lentelė

                  Importo apimtis (1 000 m2) ir rinkos dalis

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Importo iš KLR apimtis (1 000 m2)

                           1 200

                           2 050

                           6 150

                           8 350

                              Indeksas

                              100

                              171

                              513

                              696

                           Rinkos dalis

                           7,2 %

                           7,3 %

                           18,1 %

                           30,5 %

                              Indeksas

                              100

                              100

                              250

                              421

                              Šaltinis: Glass for Europe ir skundas.

               (211)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo į Sąjungą apimtis išaugo net 596 %. Dėl to labai padidėjo nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungos rinką iš KLR rinkos dalis (nuo 7,2 iki 30,5 %).

               (212)

               Sąjungos suvartojimas taip pat didėjo iki 2012 m. 2012 m., kai Sąjungos rinka sumažėjo, eksportuojantys Kinijos gamintojai vis dėlto galėjo padidinti savo bendrą importo apimtį.

               (213)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė tvirtino, kad Komisija naudojosi gerokai padidintais duomenimis, o iš Kinijos eksporto statistinių duomenų buvo matyti gerokai mažesnė eksporto per TL apimtis, palyginti su atskleidimo dokumente nurodyta importo apimtimi, ir prašė paaiškinti, kaip šios apimtys buvo apskaičiuotos.

               (214)

               Pirmiausia Komisija pastebi, kad 2012 m. KLR Vyriausybės pateikti eksporto statistiniai duomenys (įskaitant statistiką apie visų rūšių grūdintąjį stiklą) yra daugiau nei 2,5 karto mažesni už Eurostato statistinius duomenis, susijusius su visu KN kodu 7007 19 80. Todėl ji negali jų laikyti pagrįstai patikimais.

               (215)

               Savo skaičiavimus Komisija grindė skundo pateikėjo ir Glass for Europe pateikta informacija. Šie duomenys pateikti nekonfidencialioje byloje. Komisija šią informaciją sutikrino su patikrintais atrinktų eksportuojančių gamintojų ir kitų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis. Kaip minėta A skirsnio 3.3 dalyje, bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams teko beveik 100 % 2012 m. soliarinio stiklo eksporto į Sąjungą, apie kurį buvo pranešta. Todėl Komisija neturėjo priežasčių manyti, kad informacija, kuria remdamasi ji padarė išvadas, būtų neteisinga. Be to, KLR Vyriausybė nepateikė jokių įrodymų savo tvirtinimui pagrįsti.

         4.2.   Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

               (216)

               Subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą vidutinės kainos raida:

                  3   lentelė

                  Importo kainos (EUR/m2)

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           KLR

                           6,02

                           6,10

                           4,96

                           4,38

                              Indeksas

                              100

                              101

                              82

                              73

                              Šaltinis: skundo pateikėjas ir eksportuojančių Kinijos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (217)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto vidutinė kaina sumažėjo. Vidutinė importo kaina sumažėjo 27,2 % nuo 6,02 EUR/m2 2009 m. iki 4,38 EUR/m2 per TL.

               (218)

               Siekiant nustatyti priverstinį kainų mažinimą per TL, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos vidutinės svertinės atrinktų Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis vidutinėmis svertinėmis atrinktų Kinijos gamintojų importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytomis remiantis CIF kaina ir pakoreguotomis jas padidinant, t. y. atsižvelgiant į 0,40 EUR/m2 muitinio įforminimo, tvarkymo bei krovos išlaidas ir 3 % importo muitą. Atlikus šiuos koregavimus kaina padidėjo 7–15 %, atsižvelgiant į produkto kontrolės numerį (11 % svertinis vidurkis).

               (219)

               Lygintos to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produkto kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos, kaip išdėstyta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, ir apskaičiuotos atėmus lengvatas ir nuolaidas. Remiantis palyginimo rezultatais, išreikštais atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos per TL procentine dalimi, nustatytas 10,6–26,7 % vienos bendrovės vidutinis svertinis atrinktų Sąjungos gamintojų priverstinio kainų mažinimo skirtumas dėl nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo.

         5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

               (220)

               Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei nagrinėjamuoju laikotarpiu.

               (221)

               Kaip paaiškinta A skirsnio 3.2 dalyje, nagrinėjant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

               (222)

               Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Makroekonominius nagrinėjamojo laikotarpio rodiklius Komisija analizavo remdamasi Glass for Europe ir skundo pateikėjo pateiktais visų Sąjungos gamintojų duomenimis. Mikroekonominius rodiklius Komisija analizavo remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

               (223)

               Šiame tyrime įvertinti šie makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo.

               (224)

               Įvertinti šie mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

               (225)

               Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Komisija žalos analizę atliko ne pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 ir 4 dalis, nes žalos analizę ji atliko remdamasi dviem atskiromis ir tariamai nenuosekliomis duomenų grupėmis, t. y. makroekonominiais ir mikroekonominiais žalos rodikliais. Be to, jis tvirtina, kad dėl dviem duomenų grupėmis pagrįstos analizės tariamo nenuoseklumo kyla didelių abejonių dėl bendro žalos vaizdo tinkamumo, teisingumo ir objektyvumo.

               (226)

               Ta pati šalis nurodė kelis anksčiau vykdytus tyrimus, per kuriuos Sąjungos institucijos tariamai nenuosekliai apibrėžė skirtingas duomenų grupes kaip priklausančias makroekonominiams arba mikroekonominiams duomenims.

               (227)

               Komisija negali sutikti su šiuo tvirtinimu. Ši metodika taikoma tada, kai vykdoma atranka, kad būtų galima išanalizuoti Sąjungos pramonės padėtį ir atsižvelgti ne tik į su atrinktomis bendrovėmis, bet ir su visa Sąjungos pramone susijusias tendencijas. Analizuojant nagrinėti visi pagrindinio reglamento 8 straipsnio 4 dalyje aprašyti veiksniai. Išvada dėl žalos taip pat padaryta remiantis visais minėtais veiksniais. Taigi, žalos analizė atlikta laikantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 ir 4 dalių.

         6.   Makroekonominiai rodikliai

   6.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (228)

               Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  4   lentelė

                  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Gamybos pajėgumai (1 000 m2)

                           39 000

                           44 611

                           48 511

                           54 615

                              2009 m. indeksas

                              100

                              114

                              124

                              140

                           Gamybos apimtis (1 000 m2)

                           17 540

                           29 245

                           31 245

                           21 734

                              Indeksas

                              100

                              167

                              178

                              124

                           Pajėgumų naudojimas

                           45 %

                           66 %

                           64 %

                           40 %

                              Indeksas

                              100

                              146

                              143

                              88

                              Šaltinis: skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (229)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba didėjo taip pat kaip suvartojimas. Jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje Sąjungos pramonė turėjo perteklinius gamybos pajėgumus. Dėl sparčiai augančio Sąjungos suvartojimo pertekliniai pajėgumai mažėjo iki 2011 m., nors Sąjungos gamybos pajėgumai didėjo, tačiau ne taip greitai, kaip Sąjungos suvartojimas. Gamybos pajėgumai didėjo ir 2012 m., nors Sąjungos suvartojimas sumažėjo. 2009–2011 m. gamybos apimtis didėjo, o per TL sumažėjo 30 %. Dėl turimų pajėgumų Sąjungos pramonė galėjo greitai padidinti gamybą, kad patenkintų didėjančią paklausą Sąjungoje iki 2011 m. Kartu reaguodama į augimą 2009–2011 m., Sąjungos pramonė padidino pajėgumus, kurie gamybai iš dalies pradėti naudoti per TL. Todėl, palyginti su ankstesniais metais, pajėgumų naudojimas per TL labai sumažėjo.

               (230)

               NET jei per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonė padidino pajėgumus dėl padidėjusio suvartojimo, Sąjungos pramonės gamybos apimtis padidėjo mažiau nei suvartojimas, o pajėgumų naudojimas po didelio padidėjimo per pirmuosius trejus nagrinėjamojo laikotarpio metus sumažėjo per tiriamąjį laikotarpį, ir tai sutapo su padidėjusia subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalimi ir nesąžininga konkurencija, su kuria susidūrė Sąjungos pramonės pagrindiniai naudotojai (vartotojai) saulės baterijų plokščių sektoriuje dėl Kinijos vykdomo dempingo ir subsidijavimo, kuris buvo nustatytas tame sektoriuje.

         6.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (231)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

                  5   lentelė

                  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Pardavimo apimtis (1 000 m2)

                           14 696

                           25 303

                           26 556

                           18 039

                              Indeksas

                              100

                              172

                              181

                              123

                           Rinkos dalis

                           88,6 %

                           89,6 %

                           78,1 %

                           65,8 %

                              Indeksas

                              100

                              101

                              88

                              74

                              Šaltinis: Glass for Europe, skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (232)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo 22,7 %. Tačiau 65 % padidėjus Sąjungos suvartojimui Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 88,6 % 2009 m. iki 65,8 % per TL, vadinasi, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 25,7 %. Sąjungos pramonės pardavimas išaugo daug mažiau nei subsidijuotas importas iš nagrinėjamosios šalies. Todėl Sąjungos gamintojai negalėjo visapusiškai pasinaudoti didėjančiu suvartojimu ir jų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo.

         6.3.   Augimas

               (233)

               Sąjungos pramonės augimą rodo gamybos, pardavimo ir rinkos dalies apimties rodikliai, juos lyginant su suvartojimo raida. Nors per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas padidėjo, Sąjungos gamintojų rinkos dalis nedidėjo tiek, kiek suvartojimas. Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Per tą patį laikotarpį importo iš KLR rinkos dalis padidėjo 321 %. Tai, kad Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai.

         6.4.   Užimtumas ir našumas

               (234)

               Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  6   lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Užimtumas (visos darbo dienos ekvivalentais (VDDE))

                           565

                           792

                           932

                           857

                              Indeksas

                              100

                              140

                              165

                              152

                           Našumas (1 000 m2/VDDE)

                           31

                           37

                           34

                           25

                              Indeksas

                              100

                              119

                              108

                              82

                              Šaltinis: skundo pateikėjas ir Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (235)

               Apskritai 2009 m. – TL užimtumas padidėjo 52 %. Tačiau jis labiausiai didėjo laikotarpiu iki 2011 m., t. y. siekė 932 visos darbo dienos ekvivalentus (VDDE), ir vėliau per TL sumažėjo iki 857 VDDE. Našumas 2010 ir 2011 m. padidėjo tik nežymiai, palyginti su 2009 m. Taip iš dalies buvo dėl to, kad panašaus produkto gamyba yra itin automatizuota ir reikalauja nedaug darbuotojų. Tačiau per TL našumas sumažėjo 24,4 %, palyginti su 2011 m. Taip atsitiko dėl tuo pačiu laikotarpiu maždaug 30 % sumažėjusios gamybos apimties, o šis sumažėjimas neigiamai paveikė pajėgumų naudojimą.

               (236)

               Taigi, dėl Sąjungos panašaus produkto gamybos tendencijų per TL tuo laikotarpiu sumažėjo ir užimtumas.

         6.5.   Subsidijų skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio subsidijavimo

               (237)

               Visi subsidijų skirtumai yra gerokai didesni už de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinių subsidijų skirtumų dydžio poveikį Sąjungos pramonei galima laikyti reikšmingu.

               (238)

               Kadangi tai pirmas antisubsidijų tyrimas, susijęs su nagrinėjamuoju produktu, atsigavimas po buvusio subsidijavimo nevertinamas.

         7.   Mikroekonominiai rodikliai

               (239)

               Kaip nurodyta pirmiau, mikroekonominiai rodikliai analizuoti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktais klausimynų atsakymais. Daugumai atrinktų Sąjungos gamintojų 2009 m. buvo jų pirmųjų investicijų ir panašaus produkto gamybos pradžios metai. Nors dauguma atrinktų Sąjungos gamintojų pirmiau jau veikė stiklo sektoriuje, visos bendrovės turėjo investuoti į soliariniam stiklui gaminti skirtą įrangą, kuri yra visiškai nesusijusi su paprasto stiklo gamyba, nes labai skiriasi stiklo grynumas, geležies kiekis ir apskritai kokybė. Be to, stiklas turi būti grūdinamas, o paprastam stiklui tai visiškai nereikalinga. Pagaliau, naudojama dengimo technologija. Todėl šis pradinis veiklos etapas 2009 m. turėjo įtakos visiems toliau nagrinėjamiems rodikliams. Kad būtų galima parodyti tendenciją be atrinktų bendrovių pradinio veiklos etapo iškreipto poveikio, pateikiami ir 2010 m. indeksai.

         7.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (240)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  7   lentelė

                  Vidutinės pardavimo kainos Sąjungoje

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungos rinkoje kaina (EUR/m2)

                           10,64

                           9,07

                           8,91

                           8,20

                              2009 m. indeksas

                              100

                              85

                              84

                              77

                              2010 m. indeksas

                              117

                              100

                              98

                              90

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/m2)

                           13,13

                           8,38

                           8,44

                           9,34

                              2009 m. indeksas

                              100

                              64

                              64

                              71

                              2010 m. indeksas

                              157

                              100

                              101

                              112

                              Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (241)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu vieneto pardavimo kainos nuolat mažėjo, tačiau per TL kainos sumažėjo net 7,9 %, palyginti su 2011 m., 9,5 %, palyginti su 2010 m., ir 23 %, palyginti su 2009 m. Sąjungos gamintojų pardavimo kainos mažėjo lėčiau nei iš nagrinėjamosios šalies importuojamų produktų pardavimo kainos. Pvz., 2011–2012 m. Kinijos kainos sumažėjo 11 %, o Sąjungos kainos per tą patį laikotarpį sumažėjo 8 %.

               (242)

               Nepaisant didelio skirtumo tarp Sąjungos pramonės vidutinės vieneto pardavimo kainos ir Kinijos importo kainos, kaip paaiškinta D skirsnio 4.2 dalyje, tiriamuoju laikotarpiu faktinis priverstinis kainų mažinimas, nustatytas palyginus kiekvienos rūšies produktus, buvo gerokai mažesnis, t. y. 10,6–26,7 %. Taip yra dėl to, kad atrinkti eksportuojantys Kinijos gamintojai eksportavo ne visų rūšių Sąjungos pramonės gaminamus produktus.

               (243)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė tvirtino, kad vertindama vidutines Kinijos kainas Komisija neatsižvelgė į tai, kad skiriasi eksportuojančių Kinijos gamintojų eksportuotų ir Sąjungos gamintojų parduotų produktų rūšys. Nurodžius, kad vidutinės Sąjungos pramonės pardavimo kainos ir vidutinės eksportuojančių Kinijos gamintojų pardavimo kainos labai skiriasi, tariamai buvo iškreiptai pristatyti faktai, nes Sąjungos pardavimo kainos labai skyrėsi nuo ir Kinijos importo kainų.

               (244)

               Kaip nurodyta pirmiau, Komisija atidžiai lygino kiekvienos rūšies produktus, kad galėtų nustatyti priverstinį kainų mažinimą, nes tai neginčytina žalos analizės dalis. Be to, ji aiškiai nurodė skirtumų priežastį – ne visų rūšių produktus, kuriuos gamino Sąjungos pramonė, gamino ir eksportuojantys Kinijos gamintojai. Taigi, negalima tvirtinti, kad Komisija faktus nurodė klaidingai ir juos iškraipė.

               (245)

               Vieneto gamybos sąnaudos 2011 m. – TL išaugo daugiau nei 10 %, tačiau 2010–2011 m. nekito. Gamybos sąnaudos apskritai atitiko 2009–2011 m. pardavimo kainų tendenciją. Vieneto gamybos sąnaudos 2012 m. padidėjo dėl to, kad sumažėjo gamybos apimtis.

               (246)

               KLR Vyriausybė taip pat teigė, kad vidutinės vieneto pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, be kita ko, dėl gamybos efektyvumo. Be to, vieneto gamybos sąnaudos 2012 m. padidėjo tariamai ne dėl gamybos apimties sumažėjimo, o dėl gamybos pajėgumų padidėjimo.

               (247)

               Iš tikrųjų, dėl gamybos efektyvumo 2009–2011 m. laikotarpiu vieneto gamybos sąnaudos sumažėjo ir tai turėjo poveikio ir vieneto pardavimo kainos sumažėjimui. Tačiau Komisija nustatė, kad per TL vidutinės pardavimo kainos lygis buvo gerokai mažesnis už vidutines vieneto gamybos sąnaudas, t. y. sudarė tik 88 % vieneto gamybos sąnaudų. Tuo tarpu atrinktų bendrovių gamybos pajėgumų padidėjimas negalėjo lemti jų vieneto gamybos sąnaudų padidėjimo. Iš tikrųjų, jų gamybos pajėgumai 2011–2012 m. padidėjo tik 2,6 %, o jų vidutinės vieneto gamybos sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 10,6 %. Todėl šie tvirtinimai atmetami.

         7.2.   Darbo sąnaudos

               (248)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8   lentelė

                  Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

                           45 232

                           44 503

                           48 288

                           50 615

                              2009 m. indeksas

                              100

                              98

                              107

                              112

                              2010 m. indeksas

                              102

                              100

                              109

                              114

                              Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (249)

               Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui 2009 m. – TL nuolat didėjo – iš viso jos padidėjo 12 %. Tačiau daugiausia jos padidėjo 2011 m. – TL (4,8 %). Bendrą darbo sąnaudų padidėjimą galima iš dalies paaiškinti kai kurių Sąjungos gamintojų sąnaudomis, susijusiomis su 2011 m. – TL neveikusiomis gamyklomis, kitaip tariant, dėl to, kad darbuotojams teko mokėti nepaisant to, kad iš esmės jie nedirbo.

         7.3.   Atsargos

               (250)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygio raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

                  9   lentelė

                  Atsargos

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Laikotarpio pabaigos atsargos (1 000 m2)

                           1 540

                           1 875

                           1 657

                           1 778

                              2009 m. indeksas

                              100

                              122

                              108

                              115

                              2010 m. indeksas

                              82

                              100

                              88

                              95

                              Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (251)

               2011 m. – TL atsargos padidėjo 7,3 %, 2009 m. – TL – 15 %, o 2010–2011 m. jos sumažėjo 11,6 %.

               (252)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė teigė, kad atsargų tendencijos yra neaktualios, nes jos padidėjo labai nedaug (tiek absoliučiaisiais skaičiais, tiek santykinai).

               (253)

               Dėl kainų pokyčių gamintojui neracionalu laikyti daug atsargų, nes jų vertė greitai mažėja. Todėl manoma, kad Sąjungos gamintojai turėtų turėti nedideles panašaus produkto atsargas. Taigi, panašaus produkto atsargų padidėjimas 2011 m. – TL, nors ir palyginti nedidelis, yra svarbus rodiklis nustatant, ar Sąjungos pramonei daryta materialinė žala. 2010 m. didelį atsargų kiekį absoliučiaisiais skaičiais reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad tais metais pardavimo apimtis buvo gerokai didesnė nei per TL.

         7.4.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (254)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10   lentelė

                  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Pelningumas

                           –20,3 %

                           8,3 %

                           8,2 %

                           –14,5 %

                              2009 m. indeksas

                              100

                              241

                              240

                              129

                              2010 m. indeksas

                              – 244

                              100

                              99

                              – 174

                           Grynųjų pinigų srautas (1 000 EUR)

                           –21 550

                           29 574

                           33 425

                           6 200

                              2009 m. indeksas

                              100

                              337

                              355

                              229

                              2010 m. indeksas

                              –73

                              100

                              113

                              21

                           Investicijos (1 000 EUR)

                           46 087

                           18 230

                           7 633

                           10 712

                              2009 m. indeksas

                              100

                              40

                              17

                              23

                              2010 m. indeksas

                              253

                              100

                              42

                              59

                           Investicijų grąža

                           –6,9 %

                           9,6 %

                           13,3 %

                           –11,5 %

                              2009 m. indeksas

                              100

                              339

                              393

                              66

                              2010 m. indeksas

                              –72

                              100

                              139

                              – 120

                              Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (255)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

               (256)

               2009 m. dauguma atrinktų Sąjungos gamintojų dėl, kaip paaiškinta D skirsnio 7 dalyje, tuo metu pradėtos panašaus produkto gamybos patyrė nuostolių. 2010 m. vidutinis pelnas jau siekė 8,31 %. Vėliau 2011 m. pradėjus augti subsidijuotam importui pelningumas šiek tiek sumažėjo. Galiausiai per TL pramonė patyrė didelių nuostolių – net 276,6 % nuostolių, palyginti su 2011 m.

               (257)

               Grynųjų pinigų srauto, kuris parodo atrinktų Sąjungos gamintojų gebėjimą finansuoti savo veiklą, tendencija blogėjo ir 2011 m. – TL grynųjų pinigų srautas sumažėjo 81 %. Nuo 2010 m. grynųjų pinigų srautas laipsniškai didėjo ir nagrinėjamuoju laikotarpiu apskritai išaugo.

               (258)

               Investicijų grąža buvo išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu.

               (259)

               Iš 10 lentelės matyti, kad po pradinio veiklos etapo 2009 m., kuriuo pramonė labai daug investavo į panašų produktą, 2009–2011 m. investicijos nuolat mažėjo, o per TL vėl padidėjo. Tačiau per TL investicijų lygis, palyginti su 2009 m. lygiu, išliko žemas. Investicijos per TL daugiausia buvo susijusios su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra ir gamybos technologijų bei procesų gerinimu ir priežiūra veiksmingumui didinti. Pramonė visų pirma investavo į naujų rūšių produktus, kurie tuo pačiu laikotarpiu nebuvo importuojami iš KLR ir kuriems reikia daug mokslinių tyrimų bei inovacijų.

               (260)

               Priešingai nei investicijos, investicijų grąža 2009–2012 m. sumažėjo 34 %. Iki TL investicijų grąža nuolat didėjo, kitaip tariant 2009–2011 m. ji padidėjo 293 %, tačiau per TL, palyginti su 2011 m., ji sumažėjo 186 %. Sumažėjimas 2012 m. yra logiškas Sąjungos pramonės per TL patirtų nuostolių padarinys.

               (261)

               Išanalizavus pajėgumą padidinti kapitalą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pajėgumas užtikrinti su panašiu produktu susijusį grynųjų pinigų srautą nuolat mažėja ir atitinkamai prastėja Sąjungos pramonės finansinė padėtis.

         8.   Išvada dėl žalos

               (262)

               Išanalizavus Sąjungos pramonės padėtį nustatyta, kad daugumos žalos rodiklių pokyčiai buvo akivaizdžiai neigiami. Apskritai didėjant suvartojimui bendra gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo. Nors pardavimo apimtis padidėjo, Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo dėl to, kad per tą laikotarpį kur kas daugiau padidėjo suvartojimas. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo vidutinė pardavimo kaina, o tai turėjo neigiamo poveikio visiems finansinės veiklos rodikliams, kaip antai pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą rodikliams.

               (263)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu visa Sąjungos pramonės pardavimo apimtis padidėjo. Tačiau Sąjungos pramonės pardavimo apimties padidėjimas sutapo su ypač dideliu vidutinės pardavimo kainos ir Sąjungos pramonės rinkos dalies sumažėjimu.

               (264)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, atlikus tyrimą visų pirma patvirtinta, kad Sąjungos pramonės pardavimo kainos per TL buvo gerokai mažesnės už gamybos sąnaudas, todėl darytas neigiamas poveikis Sąjungos pramonės pelningumui, kuris per TL tapo neigiamas.

               (265)

               Tačiau 2009 m. – TL pajėgumų raida buvo teigiama. Be to, nors investicijos 2009 m. – TL sumažėjo, laikotarpiu nuo 2011 m. iki TL jos padidėjo. Taip atsitiko dėl to, kad, kaip paaiškinta D skirsnio 7.4 dalyje, atrinktos bendrovės toliau investavo į panašų produktą ir, be kita ko, daugiausia investicijų skyrė tam tikrų rūšių produktams, esantiems rinkų nišose, kuriose tų konkrečių rūšių produktai dar neeksportuojami iš nagrinėjamosios šalies, ir tam tikrų rūšių produktams, kuriems reikia daug mokslinių tyrimų bei inovacijų. Kartu akivaizdu, kad, norėdama sumažinti pastoviąsias išlaidas ir užtikrinti masto ekonomiją, Sąjungos pramonė taip pat turi sugebėti gaminti ir parduoti daug bendresnių rūšių produktų, kurie šiuo metu konkuruoja su subsidijuotu importu iš KLR.

               (266)

               Po atskleidimo KLR Vyriausybė teigė, kad Komisijos vertinimas yra nenuoseklus, nes ji nurodė, kad investuota daugiausia į MTTP, tačiau kartu tvirtino, kad per TL padidėjo pajėgumai tikintis paklausos didėjimo. Šie tvirtinimai nėra nenuoseklūs – tai papildomi tvirtinimai: dėl investicijų į naujų rūšių produktus tuo pačiu laikotarpiu taip pat neišvengiamai didėjo pajėgumai. Be to, net jei dėl tokių investicijų iš tiesų padidėjo Sąjungos pramonės kainos, tai yra svarbus rodiklis, kad pramonė daro viską, kad būtų konkurencinga.

               (267)

               Todėl galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė per TL ne tik patyrė materialinę žalą, bet ir aktyviai ieškojo būdų, kaip sumažinti nagrinėjamojo produkto subsidijuoto importo jai daromą poveikį, ir kūrė inovacinius produktus, kurie iš nagrinėjamosios šalies dar neimportuojami.

               (268)

               Atsižvelgiant į išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje.

         E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

               (269)

               Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui.

         1.   Subsidijuoto importo poveikis

               (270)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu subsidijuotas importas labai išaugo, t. y. jo apimtis padidėjo net 596 %, o rinkos dalis – 366 %. Taigi patvirtinama, kad nagrinėjamojo produkto importo apimtis ir rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai padidėjo. Subsidijuotas importas akivaizdžiai padidėjo tuo pačiu metu, kai Sąjungos pramonė prarado rinkos dalį. Kitaip tariant importo apimtis didėjo daug greičiau nei augo Sąjungos rinka ir Sąjungos gamintojai prarado rinkos dalį dėl subsidijuoto Kinijos importo. Be to, per tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta D skirsnio 4.2 dalyje, dėl subsidijuoto importo per TL buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos.

               (271)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad subsidijuoto importo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 27,2 %, dėl to Sąjungos gamintojų kainos dar labiau skyrėsi nuo eksportuojančių gamintojų kainų. Kai buvo daromas toks didelis spaudimas kainoms, Sąjungos pramonė dėjo labai daug pastangų gamybos sąnaudoms mažinti. Nepaisant šių pastangų, dėl išskirtinai mažų importo iš Kinijos kainų Sąjungos pramonė buvo priversta toliau mažinti pardavimo kainas, kol pardavimas tapo nepelningas. Po 2009 m. pradinio veiklos etapo Sąjungos gamintojai 2010 ir 2011 m. gavo pastovų pelną. Tačiau per TL Sąjungos gamintojai patyrė didelių nuostolių.

               (272)

               Po atskleidimo kelios suinteresuotosios šalys nepritarė Komisijos išvadai, kad esama Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir subsidijuoto importo iš KLR priežastinio ryšio. Jos teigė, kad laikas, kai buvo padaryta žala ir kai padidėjo importas iš nagrinėjamosios šalies, nesutapo. Taip yra dėl to, kad 2009–2011 m. importas iš Kinijos gerokai padidėjo. Be to, vidutinė importo iš Kinijos kaina 2011 m. buvo 4,96 EUR/m2 – labai panaši į kainą 2012 m. (4,38 EUR/m2).

               (273)

               Tos pačios šalys tvirtino, kad išvada, kad Sąjungos pramonei padaryta žala turėtų būti priskirta 2012 m. importui iš Kinijos, neatitinka jos nustatytų faktų, kad prieš metus importas iš Kinijos tariamai neturėjo jokio neigiamo poveikio, net jei vidutinė importo kaina buvo labai panaši.

               (274)

               Šalys taip pat teigė, kad padarytos materialinės žalos ir subsidijuoto importo iš Kinijos laiko sutapimo negalima vertinti remiantis visu nagrinėjamuoju laikotarpiu nuo 2009 m. iki TL pabaigos, neatsižvelgiant į tuo laikotarpiu pasireiškusias tendencijas.

               (275)

               Nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios iki TL pabaigos importas padidėjo 596 %, o jo užimama rinkos dalis – 321 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos sumažėjo 27,2 %.

               (276)

               Iš tikrųjų teisinga, kad Sąjungos pramonės pelno dydis 2011 m. buvo tik šiek tiek mažesnis nei 2010 m., nors jau 2011 m. importo apimtis iš KLR labai padidėjo. Tačiau 2011 m. soliarinio stiklo suvartojimas Sąjungoje gerokai padidėjo, tiksliau 2010–211 m. padidėjo 20,4 %, o importas iš KLR tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 150 %. Per TL, kai suvartojimas iš tiesų sumažėjo šiek tiek daugiau nei 19 %, importo iš Kinijos apimtis toliau didėjo – daugiau nei 35 %. Tai aiškiai rodo, kad Sąjungos pramonei padaryta materialinė žala per TL ir akivaizdus subsidijuoto importo iš KLR apimties padidėjimas laiko atžvilgiu sutapo. Be to, logiška, kad reikia šiek tiek laiko, kol Sąjungos gamintojai pajus padidėjusios subsidijuoto importo apimties neigiamą poveikį (pvz., klientų skaičiaus mažėjimą, nuostolius, sumažėjusią investicijų grąžą ir grynųjų pinigų srautą ir pan.). Todėl šis tvirtinimas atmetamas.

               (277)

               Komisija taip pat analizavo nagrinėjamuoju laikotarpiu pasireiškusias tendencijas. Tai, kad Sąjungos pramonė 2011 m. vis dar veikė pelningai, nors importas iš Kinijos tais metais jau buvo padidėjęs, neturi poveikio išvadai, kad per TL sutapo laikas, kai Sąjungos pramonei buvo padaryta žala ir toliau didėjo subsidijuotas importas iš Kinijos.

               (278)

               Per TL, kai suvartojimas sumažėjo šiek tiek daugiau nei 19 %, eksportuojantys Kinijos gamintojai:

                           a)

                           12,4 procentinio punkto padidino rinkos dalį, palyginti su 2011 m., o Sąjungos pramonės rinkos dalis sumažėjo 12,3 procentinio punkto;

                           b)

                           Kinijos importo apimtį padidino daugiau nei 35 %, kai Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo 32 %, ir

                           c)

                           dar labiau (daugiau nei 10 %) sumažino ir taip labai mažas eksporto kainas, iki 26,7 % priverstinai sumažino Sąjungos pramonės kainas ir prisidėjo prie Sąjungos pramonei per TL padarytos žalos.

               (279)

               Remdamasi šia analize Komisija priėjo prie išvados, kad subsidijuotas importas ir ypatingai išaugusi jo rinkos dalis taikant kainas, dėl kurių buvo nuolat priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos, Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą.

         2.   Kitų veiksnių poveikis

   2.1.   Importas iš trečiųjų šalių

               (280)

               Importo iš kitų trečiųjų šalių apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  11   lentelė

                  Importas iš trečiųjų šalių (1 000 m2)

                           Trečiosios šalys

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Apimtis (m2)

                           700

                           886

                           1 287

                           1 023

                              Indeksas

                              100

                              127

                              184

                              146

                           Rinkos dalis

                           4,2 %

                           3,1 %

                           3,8 %

                           3,7 %

                              Indeksas

                              100

                              74

                              90

                              88

                           Vidutinė kaina (EUR/m2)

                           10,50

                           10,09

                           9,60

                           8,40

                              Indeksas

                              100

                              96

                              91

                              80

                              Šaltinis: Glass for Europe ir skundas.

               (281)

               Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis didėjant Sąjungos suvartojimui nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo 46 %. Šiam importui tenkanti rinkos dalis per TL šiek tiek sumažėjo, palyginti su 2011 m. (3,7 %), tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu pernelyg nekito. Turkija yra antras didžiausias eksportuotojas po KLR, o po jos – Indija.

               (282)

               Remiantis turima informacija apie importą iš visų trečiųjų šalių, vidutinė importo kaina buvo didesnė nei vidutinė importo iš Kinijos kaina. Tas pats pasakytina ir apie konkrečių rūšių nagrinėjamojo produkto vieneto kainą. Kita vertus, importo iš trečiųjų šalių vidutinė kaina buvo tokia pati kaip Sąjungos pramonės vidutinė kaina arba už ją didesnė.

               (283)

               Atsižvelgdama į bendrą importo iš trečiųjų šalių apimtį ir rinkos dalis, taip pat į šio importo kainą, Komisija priėjo prie išvados, kad dėl importo iš trečiųjų šalių negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

         2.2.   Sąjungos pramonės eksporto veiklos rezultatai

               (284)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto apimties raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  12   lentelė

                  Atrinktų Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai

                           2009 m.

                           2010 m.

                           2011 m.

                           TL

                           Pardavimo eksportui vertė (1 000 EUR)

                           19 313

                           19 814

                           27 419

                           7 001

                              Indeksas

                              100

                              103

                              142

                              36

                           Pardavimo eksportui apimtis (1 000 m2)

                           1 460

                           1 713

                           2 708

                           760

                              Indeksas

                              100

                              117

                              185

                              52

                           Vidutinė kaina (EUR/m2)

                           13,22

                           11,56

                           10,12

                           9,21

                              Indeksas

                              100

                              87

                              77

                              70

                              Šaltinis: Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

               (285)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009–2011 m. padidėjo, tačiau per TL staiga 74 % sumažėjo jo vertė ir 71,9 % – apimtis. Remiantis atrinktų Kinijos eksportuotojų atsakymais, tai galima būtų paaiškinti labai mažomis Kinijos eksporto į pagrindines Sąjungos pramonės eksporto paskirties šalis (tiksliau JAV, Kanadą) kainomis.

               (286)

               Atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui 2009 m. (pradiniu veiklos etapu) sudarė 20 % visos jų pardavimo apimties, 2010 m. – 11 %, o didžiausio pakilimo 2011 m. – tik 14 %. 2012 m. pardavimas eksportui dar sumažėjo iki 5 %.

               (287)

               Pagrindinė Sąjungos pramonės rinka yra Sąjungos rinka, kuri yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, o ne trečiųjų šalių rinkos. Be to, soliarinis stiklas yra palyginti sunkus ir dužus ir jį vežant dideliais atstumais dėl dužimo ir korozijos susidaro papildomų sąnaudų. Per tyrimą taip pat patvirtinta, kad eksportas sumažėjo daugiausia dėl konkurencijos su Kinijos eksportu mažomis kainomis taip pat į trečiųjų šalių rinkas. Todėl Komisija negali padaryti išvados, kad dėl atrinktų Sąjungos gamintojų pablogėjusių eksporto veiklos rezultatų nutrūktų subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

               (288)

               Po atskleidimo kelios šalys nesutiko su Komisijos išvada, kad atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimas eksportui per TL veikiausiai sumažėjo dėl labai mažų Kinijos eksporto į Sąjungos pramonės pagrindines eksporto paskirties šalis (tiksliau JAV, Kanadą) kainų. Jų manymu, ši išvada yra nepagrįsta, nes Kinija eksportavo ir 2011 m., todėl nėra priežasčių, kodėl poveikis būtų padarytas tik 2012 m. Be to, jų manymu, tikroji Sąjungos pramonės pardavimo eksportui sumažėjimo priežastis buvo tai, kad ji buvo nekonkurencinga ir, sumažėjus pasaulinėms rinkos kainoms, Sąjungos pramonė negalėjo išlikti konkurencinga. Todėl šalys teigė, kad Sąjungos pramonės pardavimo eksportui per TL sumažėjimas dar labiau prisidėjo prie patirtos žalos.

               (289)

               Komisija šiuos tvirtinimus atmeta dėl toliau nurodytų priežasčių. Sąjungos pramonės pagrindinė rinka vis dar yra Sąjungos rinka, o ne trečiųjų šalių rinkos. Be to, papildomos sąnaudos vežant dideliais atstumais (dėl dužimo ir korozijos) gali būti kompensuotos tik jei kainos trečiosiose šalyse būtų pakankamai didelės. Panašu, kad taip nėra. Iš tikrųjų, remiantis Komisijos turima informacija iš atrinktų eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymų, Kinijos eksporto į pagrindines Sąjungos pramonės eksporto paskirties šalis kainos iš tiesų buvo labai mažos ir per TL toliau mažėjo, palyginti su 2011 m. Tai rodo, kad Sąjungos pramonės eksportas sumažėjo daugiausia dėl didėjančio Kinijos eksporto mažomis kainomis ir į trečiųjų šalių rinkas, kaip buvo patvirtinta atliekant tyrimą.

               (290)

               Tos pačios šalys taip pat teigė, kad tyrimas buvo susijęs su Sąjungos rinka ir per jį nebuvo vertinama jokia tariamai nesąžininga kainų politika trečiųjų šalių rinkose.

               (291)

               Be to, ES institucijų išvadose, net jei manyti, kad jos yra teisingos, dėl kitų veiksnių padaryta žala tariamai priskirta subsidijuotam importui į Sąjungą. Taigi, tariamas Kinijos eksportas mažomis kainomis ar subsidijuotas Kinijos eksportas į trečiąsias šalis nebuvo subsidijuotas importas į ES, todėl jis buvo kitas veiksnys, kurio žalingo poveikio nebuvo galima priskirti subsidijuotam importui.

               (292)

               Komisija atmeta šį tvirtinimą. Ji nenagrinėjo, ar importo iš KLR į trečiąsias šalis kainos buvo dempingo kainos, ar tai buvo subsidijuotas importas. Remdamasi atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktomis eksporto į trečiąsias šalis kainomis ji tik nustatė, kad tos kainos pastaraisiais metais nuolat mažėjo.

               (293)

               Taip pat Komisija analizavo importo iš KLR į trečiąsias šalis kainų mažėjimą kaip atskirą veiksnį ir nepriskyrė jo subsidijuotam importui į Sąjungą. Iš tikrųjų, šis faktas naudotas tik kaip galimas paaiškinimas, kodėl sumažėjo Sąjungos pramonės eksportas į jos pagrindines trečiąsias paskirties šalis, atsižvelgiant į tai, kad tos rinkos nėra ir niekada nebuvo pagrindinės Sąjungos pramonės rinkos. NET pačiais geriausiais 2010 ir 2011 m. Sąjungos pramonė daugiau nei 85 % produktų pardavė Sąjungos rinkoje.

               (294)

               Todėl Komisija priėjo prie išvados, kad dėl atrinktų Sąjungos gamintojų pablogėjusių eksporto veiklos rezultatų negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

         2.3.   Suvartojimo ir pajėgumų raida

               (295)

               Kaip minėta D skirsnio 3 dalyje, Sąjungos suvartojimas 2009 m. – TL padidėjo 65 %. 2011 m. jis buvo didžiausias – padidėjo 105 %, palyginti su 2009 m. Tačiau Sąjungos pramonė padidėjusiu suvartojimu negalėjo visapusiškai pasinaudoti. Jos bendras pardavimas itin didėjo iki 2011 m., tačiau didėjo mažiau, nei rinka. Per TL pardavimas apskritai sumažėjo. Jos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat mažėjo ir per TL sumažėjo 25,7 %, palyginti su 2009 m. (- 15,8 %, palyginti su 2011 m.). Kinijos rinkos dalis ir pardavimo apimtis – priešingai – itin stipriai padidėjo: net 2011 m. – TL sumažėjus suvartojimui tuo laikotarpiu padidėjo 68,4 %, o apskritai per visą laikotarpį – 321 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis padidėjo 596 %.

               (296)

               Kadangi Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo, dėl jo pokyčių sustiprėja didėjančio subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys, tačiau pats suvartojimas nėra Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastis. Be to, net per TL, sumažėjus suvartojimui, subsidijuotam importui iš Kinijos tekanti rinkos dalis toliau didėjo ir darė žalos Sąjungos pramonei.

               (297)

               Po atskleidimo kelios šalys teigė, kad Sąjungos pramonė patyrė žalą, nes sumažėjo Sąjungos suvartojimas. Tariamai tai vienintelis veiksnys, su kuriuo susiję duomenys pirmą kartą 2012 m. pablogėjo ir su kuriuo gali būti pagrįstai susieta žala, o iš Kinijos jau 2011 m. pradėta importuoti į 2012 m. kainas panašiomis kainomis.

               (298)

               Iš tikrųjų, 2012 m. suvartojimas sumažėjo, palyginti su ankstesniais metais. Tačiau Komisijos analizė apėmė laikotarpį nuo nagrinėjamojo laikotarpio pradžios 2009 m. iki TL pabaigos, o per jį Sąjungos suvartojimas padidėjo iš viso 65 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos pramonės rinkos dalis nuolat mažėjo, t. y. apskritai sumažėjo net 25,7 %, o importo iš Kinijos rinkos dalis padidėjo 321 %. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš Kinijos apimtis padidėjo 596 %.

               (299)

               Be to, per TL Sąjungos suvartojimas buvo vis dar panašus kaip 2010 m., o kaip parodyta 10 lentelėje, 2010 m. Sąjungos pramonė gavo pagrįstą pelną. Todėl dėl paties Sąjungos suvartojimo sumažėjimo per TL Sąjungos pramonė negalėjo patirti nuostolių per TL. Be to, Sąjungos pramonės rinkos dalis 2010–2012 m. sumažėjo 26,6 %, o per tą patį laikotarpį importo iš Kinijos rinkos dalis padidėjo 318 %. Pagaliau, jei sumažėjęs suvartojimas per TL būtų padaręs Sąjungos pramonei žalą, toks sumažėjimas būtų padaręs poveikį ir importui iš Kinijos. Tačiau akivaizdu, kad taip nebuvo. Priešingai, per TL gerokai padidėjo importo iš Kinijos apimtis ir rinkos dalis.

               (300)

               Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes, Komisija atmeta šį tvirtinimą. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl suvartojimo sumažėjimo per TL negali nenutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

               (301)

               Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai, kaip nurodyta 4 lentelėje, iki 2011 m. pabaigos akivaizdžiai didėjo kaip ir Sąjungos suvartojimas. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad iš esmės pajėgumai 2011 m. – TL 12,5 % padidėjo dėl to, kad soliarinio stiklo rinkoje pradėjo veikti viena bendrovė. Per tą laikotarpį visų kitų rinkos bendrovių gamybos pajėgumai šiek tiek sumažėjo. Taigi, apskritai Sąjungos pramonės pajėgumų raidos tendencija atitiko Sąjungos suvartojimo tendenciją. Todėl Komisija mano, kad dėl didelių Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų, kurie buvo dideli jau nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje ir liko dideli per TL, negali nutrūkti subsidijuoto importo ir Sąjungos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

               (302)

               Po atskleidimo kelios šalys tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į tariamus perteklinius pajėgumus kaip į svarbią žalos priežastį. Per nagrinėjamąjį laikotarpį pajėgumai tariamai nebuvo padidinti dėl suvartojimo padidėjimo, nes Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai visada buvo gerokai didesni nei suvartojimas, o tai, šių šalių nuomone, yra ekonomiškai neperspektyvu. Be to, jos tvirtino, kad naujo rinkos dalyvio pasirodymas 2011 m. – TL taip pat buvo vienas veiksnių, dėl kurių daryta žala, nes padidėjo konkurencija vidaus rinkoje.

               (303)

               Šalys taip pat teigė, kad pajėgumų naudojimo koeficientas buvo mažas, nes mažėjo Sąjungos suvartojimas, buvo didinami gamybos pajėgumai ir mažėjo pardavimas eksportui. Dėl šio mažo naudojimo koeficiento nustatytosios išlaidos buvo didelės ir tai, jų nuomone, labai paveikė Sąjungos soliarinio stiklo pramonę.

               (304)

               Komisija pastebi, kad visos Sąjungos pramonės pajėgumų lygis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat buvo didesnis už visą Sąjungos suvartojimą. Vis dėlto, tai nesukliudė atrinktoms Sąjungos pramonės įmonėms per dvejus metus iki TL gauti pelną, o didelius nuostolius iki - 14,5 % jos patyrė tik per TL.

               (305)

               Be to, atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumai 2010–2011 m. padidėjo tik 4 %, o 2011 m. – TL – 2,6 %, todėl 2010 m. – TL bendras padidėjimas buvo tik 6,7 %.

               (306)

               Taigi, suvartojimas ir pajėgumai skyrėsi per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir, nors skirtumas buvo šiek tiek didesnis per TL, juo negalima paaiškinti atrinktų bendrovių per TL patirtų didelių nuostolių. Dėl to Komisija atmeta tvirtinimą, kad Sąjungos pramonės pajėgumų lygis yra ekonomiškai neperspektyvus.

               (307)

               Dėl argumento, kad naujas rinkos veikėjas 2012 m. buvo vienas iš veiksnių, dėl kurių Sąjungos pramonei daryta žala, Komisija pastebi, kad šis naujas veikėjas įrengė didelius pajėgumus, tačiau per TL jo gamybos ir pardavimo apimtis buvo labai nedidelė – 2 % visos ES pardavimo apimties. Dėl to jo atėjimas į rinką neturėjo praktiškai jokio poveikio visos Sąjungos pramonės veiklos rezultatams, išskyrus tai, kad buvo perdėtai padidinti duomenys, susiję su Sąjungos pramonės pajėgumais ir pajėgumų naudojimu. Iš tikrųjų, be šios bendrovės duomenų, visų kitų Sąjungos gamintojų pajėgumai 2011–2012 m. faktiškai sumažėjo.

               (308)

               Atlikus tyrimą nepatvirtina ir tai, kad nustatytosios išlaidos būtų labai paveikusios soliarinio stiklo pramonę. Iš tiesų, atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės nustatytosios išlaidos per TL sudarė 25–35 % visų gamybos sąnaudų. 2010 ir 2011 m. nustatytųjų išlaidų procentinė dalis buvo šiek tiek mažesnė, tačiau atitiko nurodytą procentinį intervalą. Tai akivaizdžiai rodo, kad dideli pajėgumai per TL turėjo akivaizdaus poveikio gamybos sąnaudoms, tačiau šis poveikis nebuvo reikšmingas ir juo negalima paaiškinti per TL patirtų didelių nuostolių, ypač palyginti su ankstesniais metais gautu pelnu. Be to, atrinktų Sąjungos gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo, tačiau per TL vis dar siekė 65 %.

               (309)

               Pagaliau, analizuodama Komisija taip pat atsižvelgė į tai, kad įrengti pajėgumai gali būti pritaikyti kitų rūšių stiklui, kuris nepriskiriamas šio tyrimo aprėpčiai, gaminti. Taigi, atsižvelgdama ir į šią informaciją, Komisija nesutinka su suinteresuotąja šalimi, kad dideli įrengti pajėgumai yra ekonomiškai neperspektyvūs.

               (310)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atmeta šalių pateiktus tvirtinimus ir pakartoja, kad tiek atskirai, tiek bendrai analizuoti suvartojimo, pajėgumų ir pajėgumų naudojimo pokyčiai per nagrinėjamąjį laikotarpį nėra tokie, kad dėl jų nutrūktų nustatytas Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos ir subsidijuoto importo priežastinis ryšys.

         2.4.   Su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos

               (311)

               Remiantis Komisijos turima informacija (20), apie 80–85 % soliarinio stiklo parduodama saulės energijos modulių (fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir plonasluoksnių fotovoltinių modulių) gamintojams, o apie 15–20 % – karštą vandenį gaminančių saulės šilumos plokštinių kolektorių gamintojams. Taigi, su saulės energijos moduliais susijusios tendencijos turi didelės įtakos soliarinio stiklo suvartojimui.

               (312)

               Po atskleidimo dvi šalys teigė, kad be nagrinėjamojo produkto suvartojimo pokyčių Sąjungos pramonei žalą darė ir saulės energijos modulių suvartojimo sumažėjimas bei šios pramonės 2011 m. pabaigoje–2012 m. pradžioje patirti nuostoliai. Saulės energijos modulių gamintojų finansinių sunkumų poveikis soliarinio stiklo rinkai tariamai pradėtas justi 2011 m. pabaigoje ir 2012 m., nes tam buvo būtinas tam tikras laiko skirtumas.

               (313)

               Tuo pačiu laikotarpiu (2009–2012 m.) saulės energijos modulių suvartojimas nuolat didėjo, ir nors 2012 m. jis sumažėjo, suvartojimo lygis tebebuvo 221 % didesnis nei 2009 m. ir 44 % didesnis nei 2010 m. (21) Taip pat nustatyta, kad nors iš pradžių modulių paklausa Sąjungoje atsirado dėl finansinės paramos schemų (daugiausia supirkimo tarifų), nebuvo galima padaryti išvados, kad dėl sumažintų tiekimo tarifų (2011 m. pabaigoje, 2012 m. pradžioje) nutrūktų subsidijuoto importo ir žalos priežastinis ryšys (22). Taip yra dėl to, kad tuo pačiu 2009–2012 m. laikotarpiu saulės energijos modulių paklausa buvo palyginti didelė.

               (314)

               Taigi, saulės energijos modulių suvartojimo lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo didelis, tad ir soliarinio stiklo paklausa buvo didelė. Nedidelio sumažėjimo 2012 m. negalima laikyti tokiu veiksniu, dėl kurio nutrūktų nustatytas subsidijuoto importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

               (315)

               Panašiai, kadangi saulės energijos modulių paklausa 2009–2012 m. laikotarpiu buvo palyginti didelė, o soliarinio stiklo paklausa per tą patį laikotarpį padidėjo 65 %, saulės energijos modulių gamintojų finansinės padėties pablogėjimo 2011 m. pabaigoje – 2012 m. pradžioje poveikio soliarinio stiklo suvartojimui negalima vertinti kaip veiksnio, dėl kurio nutrūktų nustatytas soliarinio stiklo subsidijuoto importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

               (316)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija patvirtina, kad saulės energijos modulių suvartojimo pokyčių negalima vertinti kaip veiksnio, dėl kurio nutrūktų nustatytas subsidijuoto soliarinio stiklo importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

         3.   Išvada

               (317)

               Atlikus tyrimą nustatytas Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos ir subsidijuoto importo iš KLR priežastinis ryšys. Komisija analizavo kitas galimas žalos priežastis, kaip antai importą iš kitų trečiųjų šalių, Sąjungos pramonės eksportą, suvartojimo ir gamybos pajėgumų ar kai kurių nagrinėjamojo produkto naudotojų padėties rinkoje pasikeitimus. Nustatyta, kad dėl nė vienos iš jų (tiek atskirai, tiek bendrai) nenutrūksta nustatytas subsidijuoto importo iš KLR ir Sąjungos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinis ryšys.

               (318)

               Remiantis pateikta analize, kurią atlikus buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro subsidijuotas importas, daroma išvada, kad subsidijuotas importas iš nagrinėjamosios šalies Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalyje.

               (319)

               Po TL keli Sąjungos soliarinio stiklo gamintojai viešai pranešė nutraukiantys gamybą, todėl dideli veiklos pajėgumai neišvengiamai liko nepanaudoti. Tai dar labiau sustiprina nustatytą priežastinį ryšį ir įrodo, kokį neigiamą poveikį Sąjungos pramonei daro subsidijuotas importas.

         F.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (320)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, šiuo atveju priemonių nustatymas akivaizdžiai neatitiktų Sąjungos interesų. Sąjungos interesų nagrinėjimas buvo pagrįstas visų susijusių šalių, įskaitant Sąjungos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų, žaliavų tiekėjų ir naudotojų, interesų vertinimu.

         1.   Sąjungos pramonės interesai

               (321)

               Sąjungos pramonė panašaus produkto gamybai ir pardavimui per TL buvo tiesiogiai įdarbinusi apie 860 darbuotojų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonei dėl subsidijuoto importo iš nagrinėjamosios šalies per tiriamąjį laikotarpį padaryta materialinė žala. Kai kurie Sąjungos gamintojai jau buvo priversti uždaryti gamybos įmones, o kai kurie tapo nemokūs (23). Panašu, kad nenustačius priemonių Sąjungos pramonės ekonominė padėtis veikiausiai toliau blogėtų.

               (322)

               Tikimasi, kad nustačius antisubsidijų muitus bus pašalintas prekybą iškraipantis žalingo subsidijavimo poveikis ir atkurta veiksminga konkurencija Sąjungos rinkoje, todėl Sąjungos pramonė galės panašaus produkto kainas nustatyti pagal gamybos sąnaudas ir padidinti pelningumą. Taip pat galima tikėtis, kad nustačius priemones Sąjungos pramonė galėtų atgauti bent dalį per nagrinėjamąjį laikotarpį prarastos rinkos dalies, o tai turėtų teigiamo poveikio jos bendrai finansinei padėčiai.

               (323)

               Be to, Sąjungos pramonė galėtų lengviau didinti kapitalą ir toliau investuoti į MTTP ir inovacijas soliarinio stiklo rinkoje.

               (324)

               Pagaliau tikėtina, kad Sąjungos gamintojai, kurie dėl subsidijuoto importo iš Kinijos daromo spaudimo buvo priversti nutraukti gamybą, galėtų atnaujinti veiklą. Apskritai pagal šį scenarijų būtų išsaugota ne tik esamų darbo vietų, bet ir būtų pagrįstų perspektyvų gamybai ir užimtumui toliau didinti.

               (325)

               Manoma, kad nenustačius priemonių būtų prarasta dar dalis rinkos ir toliau mažėtų Sąjungos pramonės pelningumas. Trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu šie rodikliai nebūtų stabilūs. Todėl be daugelio Sąjungos gamintojų, kurie jau buvo priversti pasitraukti iš rinkos, kiti gamintojai taptų nemokūs ir trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu veikiausiai pranyktų iš Sąjungos pramonės, o tai turėtų didelio poveikio esamoms darbo vietoms.

               (326)

               Todėl daroma išvada, kad antisubsidijų muitų nustatymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus.

         2.   Nesusijusių importuotojų ir prekiautojų interesai

               (327)

               Dviejų bendradarbiaujančių importuotojų pagrindinis verslas buvo prekyba nagrinėjamuoju produktu. Nagrinėjamąjį produktą jie abu importavo iš įvairių šaltinių, t. y. ne tik iš KLR, bet ir iš Sąjungos bei trečiųjų šalių.

               (328)

               Buvo pateiktas argumentas, kad nagrinėjamajam produktui nustačius priemones importuotojo verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Pirma, nustačius muitus neturėtų būti iš viso nustota importuoti iš KLR. Antra, galima tikėtis, kad priemonių nustatymas gali turėti neigiamo poveikio importuotojų, kurie importuoja tik arba daugiausia iš KLR, finansinei padėčiai, tačiau atsižvelgiant į galimybę importuoti iš trečiųjų šalių galima tikėtis, kad importuotojai bus lankstūs ir prireikus pakeis savo tiekimo šaltinius.

               (329)

               Todėl daroma išvada, kad nustačius siūlomo dydžio priemones nesusijusių nagrinėjamojo produkto importuotojų padėčiai gali būti padarytas tam tikras neigiamas poveikis, tačiau šį poveikį sumažina tai, kad importuotojai ir prekiautojai gali naudoti ir kitus tiekimo šaltinius tiek iš trečiųjų šalių, tiek iš Sąjungos pramonės, kuri turi pajėgumų savo gamybai padidinti, ir tas poveikis jokiu būdu nebūtų didesnis nei teigiamas poveikis kitoms šalims.

         3.   Žaliavų tiekėjų interesai

               (330)

               Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas žaliavų tiekėjas. Kadangi duomenų iš tiekėjų negauta, nebuvo įrodymų, kad priemonės prieštarautų šių šalių interesams.

         4.   Naudotojų interesai

               (331)

               Visi atsakymus pateikę naudotojai yra saulės energijos modulių ir (arba) šilumos kolektorių gamintojai. Trys naudotojai pritaria antisubsidijų muitų nustatymui ir teigia, kad Sąjungos pramonė gamina geresnės kokybės soliarinį stiklą, kokį ne visada gali tiekti Kinijos bendrovės. Kiti trys naudotojai nepritarė antisubsidijų priemonių nustatymui. Minėti naudotojai mano, kad nustačius antisubsidijų priemones jų verslui būtų padarytas neigiamas poveikis. Jie mano, kad dėl prastos saulės energijos modulių pramonės padėties negalės padidėjusių kainų perkelti galutiniams vartotojams.

               (332)

               Remiantis naudotojų pateikta informacija, soliarinis stiklas sudaro tik apie 6–8 % visų saulės energijos modulių sąnaudų. Vadinasi, soliariniam stiklui tenka tik nedidelė dalis fotovoltinių modulių sąnaudų ir galutinės vertės. Be to, galima apytikriai apskaičiuoti, kad iš KLR importuojamam soliariniam stiklui nustačius antisubsidijų muitus poveikis bendroms saulės energijos modulių sąnaudoms būtų mažesnis nei 1 %. Taip yra iš esmės dėl to, kad bendradarbiaujantys naudotojai didelį kiekį soliarinio stiklo perka iš Sąjungos gamintojų.

               (333)

               Taigi, nors galimai nustačius antisubsidijų muitus saulės energijos modulių žaliavų kainos greičiausiai šiek tiek padidėtų, palyginti su priešingu scenarijumi nenustačius muitų, nemanoma, kad muitai padarytų didelį neigiamą poveikį Sąjungos saulės energijos modulių pramonės sąnaudoms ir galutinėms kainoms.

               (334)

               Be to, kai kurie naudotojai jau naudojasi kitais tiekimo šaltiniais, pvz., Turkija ir Indija, ir antisubsidijų muitų nustatymas neigiamo poveikio jiems nepadarytų. Kiti naudotojai taip pat gali pradėti naudotis kitais tiekimo šaltiniais – trečiųjų šalių arba Sąjungos pramonės.

               (335)

               Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija atmeta kai kurių naudotojų pateiktus argumentus, kuriais prieštaraujama priemonių nustatymui.

         5.   Konkurencijos aspektai

               (336)

               Vienas importuotojas teigė, kad kai kurie Sąjungos gamintojai dalyvavo lakštinio stiklo (soliarinis stiklas – jo dalis) pasaulinio kartelio veikloje ir 2007 m. Europos Komisija jiems skyrė baudą, todėl jie antisubsidijų priemonę naudoja kaip būdą nuostoliams, patirtiems gavus baudą už dalyvavimą kartelio veikloje ir netekus Sąjungos rinkos dalies, kompensuoti. Be to, antisubsidijų muitais apribojus galimybes patekti į Sąjungos rinką Sąjungos gamintojai turėtų daugiau paskatų įsitraukti į kartelių veiklą arba imtis kitokių antikonkurencinių veiksmų gaminant produktus, kurių svertinis apimties poveikis Sąjungoje mažas, pvz., patalpų įrengimui skirtus produktus.

               (337)

               Šie argumentai turėtų būti atmesti. Pirma, Komisija pažymi, kad kartelis nustojo veikti 2007 m. Todėl kartelio veikla praeityje neturėjo poveikio pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu. Antra, karteliui nepriklausė nė vienas atrinktas Sąjungos gamintojas ir nė vienas dabartinis Sąjungos gamintojas, kurio pardavimo apimtis yra didžiausia. Trečia, manoma, kad nustačius bet kokius antisubsidijų muitus nebūtų padaryta jokio poveikio Sąjungos pramonės konkurenciniam elgesiui, nes, viena vertus, dėl to nepakistų Sąjungos rinkos struktūra, ir, antra vertus, bendrovės yra bendrai įsipareigojusios laikytis taikomų Sąjungos ir nacionalinių konkurencijos taisyklių, nepaisant to, ar muitai nustatyti, ar ne.

               (338)

               Vienas importuotojas taip pat teigė, kad nustačius muitus būtų padarytas neigiamas poveikis Sąjungos soliarinio stiklo skaidrintosios dangos rinkai. Šioje rinkoje, kurią importuotojas laiko susijusia rinka, svarbiausią vietą tariamai užima Sąjungos gamintojai ir nustačius priemones jų padėtis dar labiau sustiprėtų, o konkuruojančių skaidrintosios dangos tiekėjų padėtis pablogėtų. Be to, teigta, kad importuotojams buvo sunku gauti užsakymų iš Sąjungos gamintojų arba įvykdyti tokius užsakymus per pagrįstą laikotarpį pagrįstomis kainomis.

               (339)

               Skaidrintosios dangos rinka yra šiame tyrime nagrinėjama rinka, o ne susijusi rinka. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos gamintojai, nepaisant palyginti didesnių jų taikomų kainų, per TL iš tiesų šioje rinkos nišoje buvo konkurencingi, nes rinkoje jų dengti produktai laikomi geresnės kokybės produktais. Tačiau nebuvo pateikta įrodymų, kad Sąjungos pramonė nepajėgtų patenkinti galimos padidėjusios skaidrintąja danga padengto soliarinio stiklo paklausos. Todėl šis argumentas turėtų būti atmestas.

               (340)

               Dėl teiginių, kad Sąjungos gamintojai atsisakė suteikti užsakymų arba kad užsakymus buvo sunku įvykdyti laiku pagrįstomis kainomis, pasakytina, kad kiekvienas gamintojas pats renkasi savo komercinę strategiją ir vykdo ją taip, kad toks gamintojas ar gamintojai neužimtų vyraujančios padėties susijusioje rinkoje. Sąjungos rinkoje yra pakankamai konkurencijos, kad būtų galima pakeisti tiekėją ir (arba) rinktis iš įvairių tiekėjų. Todėl šis argumentas taip pat turėtų būti atmestas.

         6.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (341)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad remiantis visų šalių interesų vertinimu, dėl Sąjungos interesų importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui turėtų būti nustatytos galutinės priemonės.

         G.   KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS

               (342)

               Atsižvelgiant į išvadas dėl subsidijavimo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, reikėtų nustatyti galutines kompensacines priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro subsidijuotas importas.

         1.   Žalos pašalinimo lygis

               (343)

               Nustatant šių priemonių dydį buvo atsižvelgta į nustatytus subsidijų skirtumus ir muito dydį, kurio reikia Sąjungos gamintojų patiriamai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto subsidijų skirtumo.

               (344)

               Apskaičiuojant muito dydį, kurio reikia žalingo subsidijavimo poveikiui pašalinti, laikyta, kad taikant bet kurias priemones Sąjungos pramonė turėtų galėti padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra subsidijuoto importo, parduodama panašų produktą Sąjungoje.

               (345)

               8,3 % apyvartos pelno dydis laikomas tinkamu mažiausiu dydžiu, kurį Sąjungos pramonė būtų galėjusi tikėtis gauti, jei nebūtų žalingo subsidijuoto importo. Šis pelno dydis nustatytas remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų vidutiniu pelnu, gautu 2010 m., kai nagrinėjamojo produkto dar buvo importuojama nedaug, todėl įprastos konkurencijos sąlygos dar nebuvo iškraipytos.

               (346)

               Tuo remiantis buvo apskaičiuota nežalinga Sąjungos pramonės panašaus produkto kaina. Nežalinga kaina nustatyta pirmiau minėtą 8,3 % pelno dydį pridėjus prie atrinktų Sąjungos gamintojų gamybos sąnaudų per TL.

               (347)

               Tuomet remiantis atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių KLR gamintojų vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą ir tinkamai pakoreguotos atsižvelgiant į importo sąnaudas ir muitus, ir per TL Sąjungos gamintojų Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutinės svertinės nežalingos kainos palyginimu nustatyta, kiek reikia didinti kainą. Atlikus šį palyginimą gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi.

               (348)

               Po atskleidimo viena šalis nesutiko su pelno dydžiu, kuris buvo naudotas kaip tikslinis pelnas. Ji teigė, kad Komisija turėtų atsižvelgti į visus kitus veiksnius, kurie turėjo poveikio pelningumui per TL. Ji tvirtino, kad pagrįstas tikslinis pelnas galėtų būti ne didesnis kaip 5 %.

               (349)

               Komisija šį tvirtinimą atmeta dėl toliau nurodytų priežasčių. Naudotas tikslinis pelnas pagrįstas ne apytiksliais skaičiavimais, o faktiniu pelnu, kurį Sąjungos pramonė gavo, kol dėl subsidijuoto importo iš Kinijos nebuvo iškraipyta konkurencija. Komisija mano, kad tai yra pagrįstas pelnas, ir taip pat atsižvelgė į tai, kad padėtis rinkoje ne itin skyrėsi nuo padėties per TL, nekalbant apie subsidijuoto importo iš Kinijos poveikį. Šalies tvirtinimas šiuo klausimu, kad suvartojimas 2010 m. buvo daug didesnis nei 2012 m., yra neteisingas. Kaip nurodyta E skirsnio 2.3 dalyje, 2010 m. suvartojimo lygis atitiko 2012 m. suvartojimo lygį. Be to, 2010 m. Sąjungos pramonė didino pajėgumus, atsižvelgdama į numatomą didelį paklausos padidėjimą, ir tais metais tai neigiamai paveikė jos pelną. Pagaliau siūlomas 5 % tikslinis pelnas yra nepagrįstas jokiais duomenimis ar faktiniais skaičiavimais, todėl jis yra atmetamas.

         2.   Priemonės

               (350)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsniu, importuojamam KLR kilmės soliariniam stiklui turėtų būti nustatytas galutinis kompensacinis muitas, kurio dydis prilygtų mažesniajam iš nustatytų subsidijų ar žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. Šiuo atveju turėtų būti nustatyta muito norma, kuri prilygtų nustatytam subsidijų skirtumų dydžiui.

               (351)

               Atsižvelgiant į aukštą eksportuojančių Kinijos gamintojų bendradarbiavimo lygį, visoms kitoms bendrovėms nustatytas didžiausio muito, nustatytino atitinkamai atrinktoms ar atliekant tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms, dydžio muitas. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas bus taikomas toms bendrovėms, kurios atliekant tyrimą nebendradarbiavimo.

               (352)

               Priede išvardytoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms Kinijos bendrovėms nustatoma atrinktoms bendrovėms nustatytų normų svertiniam vidurkiui lygi galutinė muito norma.

               (353)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatytos šios muitų normos:

                           Bendrovės pavadinimas

                           Subsidijų skirtumas

                           Žalos skirtumas

                           Kompensacinis muitas

                           Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

                           3,2 %

                           39,3 %

                           3,2 %

                           Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

                           17,1 %

                           26,2 %

                           17,1 %

                           Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

                           12,8 %

                           42,1 %

                           12,8 %

                           Henan Yuhua New Material Co., Ltd

                           16,7 %

                           17,1 %

                           16,7 %

                           Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės

                           12,4 %

                           33,2 %

                           12,4 %

                           Visos kitos bendrovės

                           17,1 %

                           42,1 %

                           17,1 %

               (354)

               Nurodytos kompensacinės priemonės nustatytos kaip ad valorem muitai, proporcingai pagal importo vertę.

               (355)

               Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos kompensacinio muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitinka atliekant tyrimą nustatytą šių atrinktų bendrovių padėtį, joms nustatytų muitų normų vidurkį pritaikius neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms.

               (356)

               Todėl šios muito normos (kitaip nei muitas visos šalies mastu, taikomas visoms kitoms bendrovėms) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas konkrečiai nepaminėtas 1 straipsnyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

               (357)

               Visi prašymai taikyti konkrečiai bendrovei nustatytą kompensacinio muito normą (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai, nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba ir pardavimu vidaus rinkoje bei eksportu, kuriuos lėmė, pvz., minėtas pavadinimo pasikeitimas arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus atitinkamai iš dalies keičiamas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

               (358)

               Siekiant užtikrinti tinkamą kompensacinio muito taikymą, kitoms bendrovėms nustatyto dydžio muitas turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą, nebent jie bendradarbiavo atliekant tyrimą.

               (359)

               Po atskleidimo skundo pateikėjas tvirtino, kad ad valorem antidempingo ir kompensaciniai muitai neveiksmingi, ir prašė, kad Komisija priemones nustatytų minimalios importo kainos (MIK) forma. Be to, keli naudotojai taip pat pasiūlė MIK. Šalių pateikti argumentai ir priežastys, kodėl Komisija atmetė šiuos prašymus, išdėstyti Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 470/2014 (24) (toliau – galutinis antidempingo reglamentas) 144–168 konstatuojamosiose dalyse.

               (360)

               Po atskleidimo trys atrinkti eksportuojantys gamintojai ir Henan Yuhua pasiūlė įsipareigojimus dėl kainos MIK forma. Komisija pasiūlytus įsipareigojimus atmetė dėl galutinio antidempingo reglamento 172–179 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių.

               (361)

               Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka pagal pagrindinio reglamento 25 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui, kurį sudaro grūdintas silikatinis lakštinis stiklas, kurio sudėtyje esančios geležies kiekis mažesnis kaip 300 ppm, laidumas saulės energijai didesnis nei 88 % (matuojant pagal AM1,5 300–2 500 nm), atsparumas karščiui yra iki 250 °C temperatūros (matuojant pagal EN 12150), atsparumas terminiam šokui yra Δ 150 K (matuojant pagal EN 12150), o mechaninis atsparumas ne mažesnis kaip 90 N/mm2 (matuojant pagal EN 1288-3), ir kurio KN kodas šiuo metu yra ex 7007 19 80, nustatomas galutinis kompensacinis muitas. Dengto (iš vienos arba abiejų pusių) soliarinio stiklo TARIC kodas yra 7007198019, nedengto soliarinio stiklo TARIC kodas – 7007198011.
   2.   Kompensacinio muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino lentelėje išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra šios:

               Bendrovė

               Kompensacinis muitas

               Papildomas TARIC kodas

               Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd

               3,2 %

               B943

               Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd

               17,1 %

               B944

               Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd

               12,8 %

               B945

               Henan Yuhua New Material Co., Ltd

               16,7 %

               B946

               Kitos I priede išvardytos bendradarbiaujančios bendrovės

               12,4 %

               Visos kitos bendrovės

               17,1 %

               B999

         3.   Individualios kompensacinio muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede išdėstytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikomas visoms kitoms bendrovėms nustatytas muitas.
   4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Jeigu kuris nors naujas eksportuojantis Kinijos Liaudies Respublikos gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad:

               —

               tiriamuoju laikotarpiu (2012 m. sausio 1 d.–2012 m. gruodžio 31 d.) į Sąjungą neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašyto produkto,

               —

               jis nėra susijęs su jokiu Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės,

               —

               faktiškai nagrinėjamąjį produktą eksportavo į Sąjungą po tiriamojo laikotarpio, kurio duomenimis remtasi nustatant priemones, arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį,

         1 straipsnio 2 dalis gali būti iš dalies keičiama, naują eksportuojantį gamintoją priskiriant prie neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių, kurioms taikoma 12,4 % svertinė vidutinė muito norma.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. gegužės 13 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

      (2)  OL C 122, 2013 4 27, p. 24.

      (3)  OL C 58, 2013 2 28, p. 6 ir klaidų ištaisymas, paskelbtas OL C 94, 2013 4 3, p. 11.

      (4)  2013 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1205/2013, kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 316, 2013 11 27, p. 8).

      (5)  http://www.fsolar.de/cms/fileadmin/user_upload/Bilder/PVSEC_2013/Presse_Information_ES_PVSEC_2013_Paris_ENG.pdf

      (6)  12-ojo penkmečio plano 9 skyrius: „Dėmesys skiriamas fotovoltinio stiklo, ypač plono stiklo pagrindo <…> ir kitų naujų medžiagų kūrimui“.

      (7)  Išleido Pramonės ir informacinių technologijų ministerija 2011–2015 m. laikotarpiui.

      (8)  Išleido Valstybės taryba 2006–2020 m. laikotarpiui.

      (9)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1239/2013, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams) nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 325, 2013 12 5, p. 66).

      (10)  Pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinųjų nuostatų II skyriaus 5 straipsnis.

      (11)  Pramoninės struktūros koregavimų skatinimo laikinųjų nuostatų III skyriaus 17 straipsnis.

      (12)  Valstybiniai plėtros bankai – bankai, kurie nesiekia komercinių tikslų, o yra valstybinės institucijos, kurioms valstybė kelia tikslą finansuoti projektus, vykdomus remiantis viešąja politika.

      (13)  http://www.adcommission.gov.au/cases/documents/141-AttachmentstoPreliminaryReportonExistenceofCVSubsisides-GovofthePeoplesRepublicofChina-N.pdf

      (14)  http://www.china.org.cn/english/kuaixun/76340.htm

      (15)  Komercinės bankininkystės įstatymo 34 straipsnis.

      (16)  Skundo nekonfidencialios versijos 37 puslapyje kalbama apie kitas Vyriausybės dotacijas, kurios, kaip įtariama, yra subsidijos.

      (17)  KLR Valstybės tarybos pranešimas dėl lengvatinės politikos tęstinumo pagal KLR įmonių mokesčių įstatymą [Dekretas Nr. [2007]39].

      (18)  Ši programa aptariama skundo nekonfidencialios versijos 52 ir 53 puslapiuose.

      (19)  2012 m. balandžio mėn. TVF darbinis dokumentas (WP/12/100) „Kinijos disbalanso pabaiga“, p. 12.

      (20)  Skundo pateikėjo duomenys sutikrinti su Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

      (21)  2013 m. birželio 4 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 513/2013, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms) nustatomas laikinasis antidempingo muitas ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2013, kuriuo nustatomas reikalavimas registruoti šiuos importuojamus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamus produktus (OL L 152, 2013 6 5, p. 5), 108 konstatuojamosios dalies 1-a ir 1-b lentelės (toliau – saulės baterijų plokščių laikinasis reglamentas). Vadovaujantis saulės baterijų plokščių laikinojo reglamento 20 ir tolesnėmis konstatuojamosiomis dalimis to tyrimo produktas – fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir tam tikrų rūšių elementai ir plokštelės, naudojami fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio. Taigi, plonasluoksniai fotovoltiniai moduliai minėtame tyrime nenagrinėjami ir jų suvartojimas neanalizuojamas.

      (22)  Žr. saulės baterijų plokščių laikinojo reglamento 107 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis. Saulės baterijų plokščių laikinojo reglamento 107–109 konstatuojamųjų dalių išvados patvirtintos 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1238/2013, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams) nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito galutinis surinkimas (OL L 325, 2013 12 5, p. 1), 245–265 konstatuojamosiose dalyse.

      (23)  Žr., pavyzdžiui: 2014 m. vasario 7 d. http://www.lesoir.be/421477/article/actualite/fil-info/fil-info-economie/2014-02-07/agc-confirme-l-arret-du-verre-solaire-roux. 2013 m. spalio 16 d. http://www.pv-magazine.com/news/details/beitrag/centrosolar-glas-must-declare-insolvency_100013055/#axzz2tDr5dhxV.

      (24)  2014 m. gegužės 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 470/2014, kuriuo importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės soliariniam stiklui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir jam nustatyto laikinojo muito galutinis surinkimas (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

      I PRIEDAS

                  Pavadinimas

                  Papildomas TARIC kodas

                  Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd and Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd

                  B949

                  Wuxi Haida SAFEty Glass Co., Ltd

                  B950

                  Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd

                  B951

                  Pilkington Solar Taicang Limited

                  B952

                  Novatech Glass Co., Ltd

                  B954

      II PRIEDAS
      1 straipsnio 3 dalyje nurodytoje galiojančioje komercinėje sąskaitoje faktūroje turi būti nurodyta:

                  1.

                  Komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio subjekto atstovo vardas, pavardė ir pareigos.

                  2.

                  Ši deklaracija:
                  „Patvirtinu, kad (m2) šioje sąskaitoje faktūroje nurodyto soliarinio stiklo (papildomas TARIC kodas), parduodamo eksportui į Europos Sąjungą, (bendrovės pavadinimas ir adresas) pagamino Kinijos Liaudies Respublikoje. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

                  3.

                  Komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio subjekto atstovo parašas ir data.