title: Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/909 2020 m. birželio 30 d. kuriuo, pagal Reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ferosiliciui nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
1.7.2020

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 208/2

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/909
         2020 m. birželio 30 d.
         kuriuo, pagal Reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių iojimo termino peržiūrą, importuojamam Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ferosiliciui nustatomas galutinis antidempingo muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Galiojančios priemonės

                     (1)

                     Šiuo metu galiojančios priemonės – po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – ankstesnis peržiūros tyrimas) Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 360/2014 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Rusijos Federacijos (toliau – Rusija) (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės ferosiliciui nustatytas galutinis antidempingo muitas.

                     (2)

                     Galiojančių priemonių forma – iš KLR importuojamam produktui taikomas 31,2 % ad valorem muitas, išskyrus „Erdos Xijin Kuangye Co.“ (15,6 %) ir „Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co.“ (29,0 %), ir iš Rusijos importuojamam produktui taikomas 22,7 % muitas, išskyrus „Bratsk Ferroalloy Plant“ (17,8 %).

               1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

                     (3)

                     Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (3), Komisija gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal Reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį.

                     (4)

                     Prašymą atlikti peržiūrą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 90 % viso ferosilicio Sąjungoje, vardu 2019 m. sausio 3 d. pateikė „Euroalliages“ (toliau – pareiškėjas).

                     (5)

                     Prašymas atlikti peržiūrą grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas veikiausiai tęstųsi, o Sąjungos pramonei daroma žala pasikartotų.

               1.3.   Inicijavimas

                     (6)

                     Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl į Sąjungą importuojamo KLR ir Rusijos kilmės ferosilicio. 2019 m. balandžio 2 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

               1.4.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (7)

                     Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2018 m. balandžio 1 d. – 2019 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2015 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

               1.5.   Suinteresuotosios šalys

                     (8)

                     Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija apie tyrimo inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjams, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems KLR ir Rusijos gamintojams, žinomiems importuotojams, naudotojams ir prekiautojams, taip pat žinomoms susijusioms asociacijoms ir paragino juos dalyvauti tyrime.

                     (9)

                     Suinteresuotosios šalys taip pat turėjo galimybę teikti pastabas dėl priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

               1.5.1.   Atranka

                     (10)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

               1.5.2.   Sąjungos gamintojų atranka

                     (11)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija pagal didžiausią peržiūrimojo produkto gamybos ir pardavimo apimtį atrinko keturis Sąjungos gamintojus ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Pastabų negauta.

                     (12)

                     Galiausiai atrinkti Sąjungos gamintojai pagamina daugiau nei 90 % visos apskaičiuotos Sąjungos gamybos apimties. Komisija padarė išvadą, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

               1.5.3.   Importuotojų atranka

                     (13)

                     Atsižvelgdama į tai, kad gali būti daug su šiuo tyrimu susijusių nesusijusių importuotojų, inicijavimo etape Komisija svarstė galimybę sumažinti tirtinų nesusijusių importuotojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų pagal pagrindinio antidempingo reglamento 17 straipsnį.

                     (14)

                     Kadangi nė vienas nesusijęs importuotojas nepateikė prie pranešimo apie inicijavimą pridėto atrankos klausimyno atsakymų, Komisija nusprendė nesusijusių importuotojų atrankos nevykdyti.

               1.5.4.   KLR ir Rusijos gamintojų atranka

                     (15)

                     Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų žinomų KLR ir Rusijos peržiūrimojo produkto gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

                     (16)

                     Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje ir Rusijos Federacijos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

                     (17)

                     Viena Kinijos bendrovė pateikė atrankos formą, kurioje nurodė gaminanti ir parduodanti ferosilicį į Sąjungą.

                     (18)

                     Viena Rusijos šalis pateikė atrankos formas, tačiau nurodė, kad ji negamina ferosilicio, kaip apibrėžta pranešime apie inicijavimą. Apie save pranešė du žinomi Rusijos eksportuojantys gamintojai, tačiau atrankos formų jie nepateikė.

               1.6.   Klausimyno atsakymai

                     (19)

                     Inicijavus tyrimą, klausimynų kopijos pateiktos Prekybos generalinio direktorato interneto svetainėje.

                     (20)

                     Komisija nusiuntė raštus keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams. Komisija taip pat nusiuntė klausimynus 17 konstatuojamojoje dalyje minėtai Kinijos bendrovei ir 18 konstatuojamojoje dalyje nurodytiems dviem Rusijos eksportuojantiems gamintojams ir paprašė užpildyti jiems skirtą klausimyną.

                     (21)

                     Klausimyno atsakymus pateikė keturi Sąjungos gamintojai ir vienas naudotojas.

                     (22)

                     Gavusi klausimyną viena 17 konstatuojamojoje dalyje minėta Kinijos bendrovė pranešė Komisijai, kad ji iš tiesų yra prekiautoja, o ne gamintoja. Todėl jai buvo pranešta, kad ji neturėtų atsakyti į klausimyną. 18 konstatuojamojoje dalyje nurodyti du Rusijos eksportuojantys gamintojai atsakė, kad atsižvelgdami į rinkos aplinkybes jie nusprendė nerengti ir nepateikti klausimyno atsakymų. Tačiau jie taip pat nurodė pageidaujantys bendradarbiauti „visais kitais tyrimo aspektais (…)“. Šiems dviem eksportuojantiems gamintojams buvo suteiktas suinteresuotosios šalies statusas, tačiau jie buvo laikomi nebendradarbiaujančiais, nes jie nepateikė atrankos formos ir neatsakė į eksportuojančio gamintojo klausimyną. Po galutinio faktų atskleidimo susijusios šalys užginčijo Komisijos sprendimą laikyti jas nebendradarbiaujančiomis ir teigė, kad Komisija turėjo ne tik tinkamai įvertinti, bet ir patikrinti nedidelį dalinės informacijos, kurią jos pateikė rašytiniame pareiškime, kiekį. Tvirtinimas buvo atmestas, kaip paaiškinta 189 konstatuojamojoje dalyje.

                     (23)

                     Taigi, nei KLR, nei Rusijos gamintojai nebendradarbiavo.

               1.7.   Tikrinimas

                     (24)

                     Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą tyrimui atlikti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
                     Sąjungos gamintojai:

                                 —

                                 „Ferroatlantica S.L.“ ir „Ferropem“, Madridas, Ispanija,

                                 —

                                 „OFZ, a.s.“, Istebnė, Slovakija,

                                 —

                                 „Re Alloys Sp. Z.o.o.“, Aukštutiniai Laziskai, Lenkija.

               1.8.   Importuojamo KLR kilmės ferosilicio normaliosios vertės nustatymo procedūra pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį

                     (25)

                     Kadangi inicijuojant tyrimą turėta pakankamai įrodymų, rodančių, kad yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, susijusių su KLR, Komisija manė, kad tyrimą dėl KLR būtų tikslinga inicijuoti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalimi.

                     (26)

                     Todėl, siekdama surinkti reikiamus duomenis, kad vėliau galėtų taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį, Komisija pranešime apie inicijavimą paragino KLR gamintojus pateikti pranešimo apie inicijavimą III priede prašomą informaciją apie peržiūrimojo produkto gamybai naudojamus gamybos išteklius. Nė vienas eksportuojantis gamintojas arba gamintojas nepateikė III priede prašomos informacijos.

                     (27)

                     Siekdama gauti tyrimui būtiną informaciją Komisija taip pat nusiuntė Kinijos Vyriausybei klausimyną dėl įtariamų didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Kinijos Vyriausybė klausimyno atsakymų nepateikė.

                     (28)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat paragino visas suinteresuotąsias šalis per 37 dienas nuo to pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo tinkamumo. Jokių pastabų ar papildomų įrodymų šiuo klausimu negauta.

                     (29)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą jai gali reikėti pasirinkti tinkamą tipišką šalį, kad būtų galima nustatyti normaliąją vertę remiantis neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais.

                     (30)

                     2019 m. birželio 24 d. Komisija paskelbė pirmąjį pranešimą byloje (toliau – pirmasis pranešimas dėl gamybos veiksnių), kad siekia surinkti suinteresuotųjų šalių nuomones dėl atitinkamų šaltinių, kuriais Komisija gali naudotis normaliajai vertei nustatyti, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies e punkto antroje įtraukoje. Tame pranešime Komisija pateikė sąrašą visų gamybos veiksnių, kaip antai medžiagos, energija ir darbas, susijusių su eksportuojančių gamintojų peržiūrimojo produkto gamyba. Be to, remdamasi neiškraipytų kainų ar lyginamųjų dydžių pasirinkimui taikomais kriterijais, Komisija nustatė tris galimas tipiškas šalis – Braziliją, Rusiją ir Turkiją.

                     (31)

                     Komisija visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę pateikti pastabų. Komisija gavo tik pareiškėjo pastabų.

                     (32)

                     Komisija į šias pastabas atsakė 2019 m. spalio 15 d. antrajame pranešime (toliau – antrasis pranešimas dėl gamybos veiksnių). Komisija taip pat sudarė gamybos veiksnių sąrašą ir padarė išvadą, kad tuo etapu tinkamiausia tipiška šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmą įtrauką buvo Brazilija. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Komisija jokių pastabų negavo.

               2.   PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Peržiūrimasis produktas

                     (33)

                     Peržiūrimasis produktas yra tas pats, kaip nagrinėtas pradiniame tyrime ir ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje, t. y. KLR ir Rusijos kilmės ferosilicis, kurio KN kodai šiuo metu yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90 (toliau – peržiūrimasis produktas).

               2.2.   Panašus produktas

                     (34)

                     Kaip nustatyta pradiniame tyrime ir ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje, atlikus šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad Rusijos, KLR ir tipiškos šalies vidaus rinkose gaminamo ir parduodamo ferosilicio ir Sąjungos pramonės gaminamo ir Sąjungos rinkoje parduodamo ferosilicio pagrindinės fizinės ir techninės savybės ir galutinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios.

                     (35)

                     Todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

               3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

         3.1.   Preliminarios pastabos

                     (36)

                     Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui KLR arba Rusijos vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

               3.1.1.   KLR

                     (37)

                     Kaip minėta 23 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas. Taigi, eksportuojantys gamintojai nepateikė klausimyno atsakymų, be kita ko, eksporto kainų ir sąnaudų, vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, pajėgumų, gamybos, investicijų ir kt. duomenų. Be to, Kinijos Vyriausybė ir eksportuojantys gamintojai nepateikė pastabų dėl byloje surinktų įrodymų, be kita ko, dėl Komisijos tarnybų darbinio dokumento dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (5) (toliau – ataskaita) ir dėl papildomų įrodymų, kuriuos pateikė pareiškėjas ir kurie rodo, kad tokioms kainos ir sąnaudoms poveikio turėjo didelis valstybės kišimasis. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija rėmėsi turimais faktais.

                     (38)

                     Komisija pranešė Kinijos valdžios institucijoms apie pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies taikymą ir suteikė joms galimybę teikti pastabas. Komisija jokių pastabų negavo.

                     (39)

                     Tuo remiantis, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį toliau išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo grindžiamos turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija, suinteresuotųjų šalių pastabose pateikta informacija ir kitais informacijos šaltiniais, kaip antai importo ir eksporto prekybos statistiniais duomenimis (Eurostato ir duomenų bazės „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA)), taip pat statistiniais duomenimis, gautais iš nepriklausomų geležies ir plieno pramonės informacijos apie kainas, naujienų, duomenų, analizės tiekėjų ir konferencijų organizatorių, kaip antai „Metal Expert“ (6) ir „AlloyConsult“ (7).

               3.1.2.   Rusija

                     (40)

                     Kaip minėta 23 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Rusijos eksportuojantis gamintojas. Taigi eksportuojantys gamintojai nepateikė klausimyno atsakymų. Komisija gavo Rusijos Vyriausybės ir dviejų eksportuojančių gamintojų pastabas.

                     (41)

                     Atsižvelgdama į tai, kad Rusijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija pranešė Rusijos Vyriausybei ir dviem 18 konstatuojamojoje dalyje minėtiems eksportuojantiems gamintojams apie savo ketinimą naudoti turimus faktus pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį ir suteikė jiems galimybę teikti pastabas. Rusijos eksportuojantys gamintojai atsakė, kad jie suprato galimas pasekmes, o iš Rusijos Vyriausybės jokių pastabų negauta.

                     (42)

                     Tuo remiantis, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį toliau išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo grindžiamos turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija, suinteresuotųjų šalių pastabose pateikta informacija ir kitais informacijos šaltiniais, kaip antai importo ir eksporto prekybos statistiniais duomenimis (Eurostato ir duomenų bazės „Global Trade Atlas“ (GTA)), taip pat specializuotos interneto svetainės, kaip antai „Metal Expert“, statistiniais duomenimis ir nepriklausomų ekspertų, kaip antai „AlloyConsult“, ataskaitomis.

               3.2.   Importo dempingo kaina tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

         3.2.1.   KLR

                     (43)

                     Iš Eurostato duomenų bazės statistinių duomenų matyti, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį į Sąjungą iš KLR buvo importuotos 3 587 tonos ferosilicio, t. y. maždaug 0,5 % viso Sąjungos suvartojimo. Komisija padarė išvadą, kad tokia importo apimtis yra pakankamai tipiška, kad būtų galima nagrinėti, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas dempingas.

               3.2.1.1.   Normalioji vertė

                     (44)

                     Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“.

                     (45)

                     Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <...> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“. Kaip paaiškinta toliau, Komisija šiame tyrime padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad Kinijos Vyriausybė ir eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, buvo tinkama taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

               a)   Didelių iškraipymų buvimas

                     (46)

                     Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte apibrėžiama taip: „dideli iškraipymai yra tokie iškraipymai, kai nurodytos kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų ir energijos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, kadangi jas veikia didelis valstybės kišimasis. Vertinant, ar esama didelių iškraipymų, inter alia, atsižvelgiama į poveikį, kurį gali daryti vienas ar daugiau toliau nurodytų elementų:

                                 —

                                    tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis,

                                 —

                                    valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms,

                                 —

                                    viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka,

                                 —

                                    bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas,

                                 —

                                    darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas,

                                 —

                                    viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą.“

                     (47)

                     Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punktu, vertinant, ar yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta 2 straipsnio 6a dalies a punkte, atsižvelgiama, be kita ko, į neišsamų pirmesnės nuostatos elementų sąrašą. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punktu, vertinant, ar yra didelių iškraipymų, atsižvelgiama į galimą vieno ar kelių šių elementų poveikį kainoms ir sąnaudoms peržiūrimąjį produktą eksportuojančioje šalyje. Iš tikrųjų, kadangi tas sąrašas nėra baigtinis, priimant išvadą dėl didelių iškraipymų nėra būtina atsižvelgti į visus elementus. Be to, tos pačios faktinės aplinkybės gali būti panaudotos įrodant, kad esama vieno ar kelių to sąrašo elementų. Tačiau visos išvados dėl didelių iškraipymų, kaip apibrėžta 2 straipsnio 6a dalies a punkte, turi būti padarytos remiantis visais turimais įrodymais. Bendrai vertinant, ar esama iškraipymų, taip pat gali būti atsižvelgiama į bendrąsias aplinkybes ir padėtį eksportuojančioje šalyje, visų pirma jei per pagrindinius eksportuojančios šalies ekonominės ir administracinės struktūros elementus Vyriausybei suteikiami esminiai įgaliojimai kištis į rinkos jėgų veikimą, nes tai rodo, kad kainos ir sąnaudos nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų.

                     (48)

                     Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies c punkte nustatyta: „kai Komisija turi tinkamai pagrįstos informacijos, kad tam tikroje valstybėje ar tam tikrame tos valstybės sektoriuje gali būti didelių iškraipymų, kaip nurodyta b punkte, ir kai tikslinga siekiant veiksmingai taikyti šį reglamentą, Komisija parengia, viešai skelbia ir reguliariai atnaujina ataskaitą, kurioje apibūdinamos b punkte nurodytos rinkos aplinkybės toje valstybėje ar sektoriuje“.

                     (49)

                     Pagal šią nuostatą Komisija paskelbė ataskaitą. Suinteresuotosios šalys buvo raginamos paneigti tyrimo byloje tyrimo inicijavimo metu turėtus įrodymus, pateikti dėl jų pastabų arba juos papildyti. Dėl to ir atsižvelgdama į nenorą bendradarbiauti šioje byloje Komisija rėmėsi ataskaita, kurioje nurodyta, kad daugeliu ekonomikos lygmenų esama didelio valstybės kišimosi, įskaitant konkrečius iškraipymus, susijusius su pagrindiniais gamybos veiksniais (pvz., žeme, energija, kapitalu, žaliavomis ir darbu), ir iškraipymus konkrečiuose sektoriuose (pvz., plieno ir cheminių medžiagų sektoriuose). Ataskaita į tyrimo bylą įtraukta tyrimo inicijavimo etape.

                     (50)

                     Prašyme taip pat pateikta papildomų įrodymų dėl didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pirmiau nurodytame 2 straipsnio 6a dalies b punkte, kurie papildė ataskaitą.

                     (51)

                     Pareiškėjas pateikė savo užsakytą Kinijos ferolydinių (įskaitant ferosilicį) rinkos tyrimą. Šiame tyrime nustatyta, kad Kinijos ferolydinių pramonei taikomos griežtos Vyriausybės gairės ir būdingas diskretiškas Vyriausybės kišimasis savo nuožiūra, ir padaryta išvada, kad šios pramonės šakos Kinijos bendrovės „veikia iškraipytoje rinkos aplinkoje, kurioje konkurencinės jėgos negali formuoti vidaus rinkos ir suderinti jos su pasaulinėmis rinkomis.“ Šis tyrimas įtrauktas į tyrimo bylą inicijavimo etape. (8) Nė viena suinteresuotoji šalis, įskaitant Kinijos Vyriausybę ir eksportuojančius gamintojus, pastabų dėl šio tyrimo nepateikė.

                     (52)

                     Komisija nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į tai, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, buvo tikslinga naudoti KLR vidaus rinkos kainas ir sąnaudas. Komisija tai darė remdamasi byloje turimais įrodymais, įskaitant ataskaitoje pateiktus įrodymus, kurie pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais, visų pirma Kinijos teisės aktais, oficialiai skelbiamais Kinijos politikos dokumentais, tarptautinių organizacijų skelbiamomis ataskaitomis, taip pat ataskaitoje konkrečiai nurodytais žinomų mokslininkų tyrimais ir (arba) straipsniais. Atliekant šią analizę nagrinėtas didelis valstybės kišimasis į ekonomiką apskritai ir konkreti rinkos padėtis susijusiame sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą.

                     (53)

                     Kaip nurodyta 37 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos Vyriausybė neatsakė į jai nusiųstą klausimyną. Kaip nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje, eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, o eksportuojantys gamintojai, kuriems suteiktas suinteresuotosios šalies statusas, nepateikė įrodymų, kuriais patvirtinami arba paneigiami byloje, įskaitant ataskaitą, surinkti įrodymai, taip pat papildomi pareiškėjo pateikti įrodymai dėl didelių iškraipymų buvimo ir (arba) dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo šiuo atveju tinkamumo.

               i)
               Dideli iškraipymai, darantys poveikį KLR vidaus rinkos kainoms ir sąnaudoms: bendros ekonominės aplinkybės

                     (54)

                     Kinijos ekonominė sistema grindžiama socialistinės rinkos ekonomikos sąvoka. Ta sąvoka yra įtvirtinta Kinijos konstitucijoje ir pagal ją nustatomas KLR ekonomikos valdymas. Pagrindinis principas yra „gamybos priemonių socialistinė viešoji nuosavybė, t. y. visų žmonių nuosavybė ir darbo žmonių kolektyvinė nuosavybė“. Planinė ekonomika yra „pagrindinė nacionalinės ekonomikos jėga“, o valstybė yra įgaliota „užtikrinti jos konsolidavimą ir augimą“ (9). Todėl dėl bendros Kinijos ekonomikos struktūros sudaromos sąlygos ne tik dideliam valstybės kišimuisi į ekonomiką, bet aiškiai įgaliojama tokį kišimąsi vykdyti. Sąvoka „viešosios nuosavybės viršenybė prieš privačiąją“ dominuoja visoje teisės sistemoje ir visuose pagrindiniuose teisės aktuose yra pabrėžiama kaip bendras principas. Kinijos nuosavybės teisė yra geriausias pavyzdys: ji susijusi su pirminiu socializmo etapu, kai valstybė įpareigojama išsaugoti pagrindinę ekonominę sistemą, kurioje svarbiausia yra viešoji nuosavybė. Kitos nuosavybės formos yra toleruojamos, o įstatymai leidžia jas plėtoti kartu su valstybės nuosavybe (10).

                     (55)

                     Be to, pagal Kinijos teisę socialistinė rinkos ekonomika plėtojama vadovaujant Kinijos komunistų partijai (KKP). Kinijos valstybės ir KKP struktūros yra tarpusavyje susijusios visais lygmenimis (teisiniu, instituciniu, asmeniniu) ir sudaro stiprią struktūrą, kurioje KKP ir valstybės vaidmenys yra neatskiriami. 2018 m. kovo mėn. iš dalies pakeitus Kinijos konstituciją, pagrindinis KKP vaidmuo tapo dar svarbesnis, nes jis buvo dar kartą patvirtintas konstitucijos 1 straipsnio tekste. Po esamo nuostatos pirmojo sakinio „[s]ocialistinė sistema yra pagrindinė Kinijos Liaudies Respublikos sistema“ įterptas naujas antras sakinys „[s]kiriamasis Kinijos socializmo bruožas yra Kinijos komunistų partijai tenkantis vadovaujamasis vaidmuo.“ (11) Tai rodo KKP vykdomą KLR ekonominės sistemos kontrolę. Ši kontrolė būdinga Kinijos sistemai ir yra didesnė nei kitose šalyse, kurių Vyriausybės vykdo didelę makroekonominę kontrolę ir kuriose veikia laisvosios rinkos jėgos.

                     (56)

                     Kinijos valstybė vykdo intervencinę ekonominę politiką siekdama tikslų, kurie sutampa su KKP nustatyta politine darbotvarke, o ne atspindi laisvojoje rinkoje vyraujančias ekonomines sąlygas (12). Kinijos valdžios institucijų taikomos intervencinės ekonominės priemonės yra įvairios, įskaitant pramoninio planavimo sistemą ir finansų sistemą, be to, jos taikomos reglamentavimo aplinkos lygmeniu.

                     (57)

                     Pirma, bendros administracinės kontrolės lygmeniu Kinijos ekonomikos kryptis grindžiama sudėtinga pramoninio planavimo sistema, kuri veikia visą šalies ekonominę veiklą. Visi šie planai apima išsamią ir sudėtingą sektorių ir kompleksinių politikos sričių matricą, jie yra visuose valdžios lygmenyse. Provincijų lygmens planai yra detalūs, o nacionaliniuose planuose nustatomi šiek tiek platesni tikslai. Planuose taip pat nurodomos priemonės atitinkamoms pramonės įmonėms ir (arba) sektoriams remti, ir terminai, per kuriuos turi būti pasiekti tikslai. Į kai kuriuos planus įtraukiami aiškūs numatomi tikslai. Pagal planus atskiri pramonės sektoriai ir (arba) projektai išskiriami kaip (teigiami arba neigiami) prioritetai, atitinkantys Vyriausybės prioritetus, ir jiems priskiriami konkretūs vystymosi tikslai (pramonės modernizavimas, tarptautinė plėtra ir t. t.). Ekonominės veiklos vykdytojai – tiek privatūs, tiek valstybiniai – turi veiksmingai pritaikyti savo verslo veiklą prie planavimo sistema nustatytų realijų. Ne tik kad planai yra privalomi, bet ir atitinkamos Kinijos valdžios institucijos visais valdžios lygmenimis laikosi planų sistemos ir atitinkamai naudojasi joms suteiktais įgaliojimais ir taip skatina ekonominės veiklos vykdytojus laikytis planuose nustatytų prioritetų (taip pat žr. iv skirsnį) (13).

                     (58)

                     Antra, finansinių išteklių skirstymo lygmeniu, KLR finansų sistemoje dominuoja valstybės komerciniai bankai. Šie bankai, nustatydami ir įgyvendindami savo skolinimo politiką, turi derintis prie Vyriausybės pramonės politikos tikslų, o ne pirmiausia įvertinti ekonominę konkretaus projekto naudą (taip pat žr. vii skirsnį) (14). Tas pats pasakytina ir apie kitus Kinijos finansų sistemos komponentus, tokius kaip vertybinių popierių rinkos, obligacijų rinkos, privataus akcinio kapitalo rinkos ir kt. Nors ir mažesnės svarbos nei bankų sektorius, šios finansų sektoriaus dalys yra instituciškai ir funkciškai sukurtos taip, kad būtų siekiama ne kuo labiau pagerinti finansų rinkų veiksmingą veikimą, o užtikrinti kontrolę ir leisti valstybei ir KKP kištis (15).

                     (59)

                     Trečia, reglamentavimo aplinkos lygmeniu, valstybės kišimasis į ekonomiką būna įvairių formų. Pavyzdžiui, viešųjų pirkimų taisyklės reguliariai naudojamos siekiant kitų nei ekonominio veiksmingumo politikos tikslų, taip sumenkinant rinka grindžiamus principus toje srityje. Taikomuose teisės aktuose konkrečiai nustatyta, kad viešieji pirkimai vykdomi siekiant palengvinti pagal valstybės politiką nustatytų tikslų įgyvendinimą. Tačiau šių tikslų pobūdis lieka neapibrėžtas, todėl sprendimus priimančios institucijos turi didelę veiksmų laisvę (16). Panašiai investicijų srityje KLR Vyriausybė toliau reikšmingai kontroliuoja valstybės ir privačių investicijų paskirtį ir dydį ir tam daro didelę įtaką. Investicijų tikrinimą, taip pat įvairias paskatas, apribojimus ir draudimus, susijusius su investicijomis, valdžios institucijos naudoja kaip svarbią priemonę pramonės politikos tikslams, pavyzdžiui, išlaikyti valstybės kontrolę pagrindiniuose sektoriuose arba stiprinti vidaus pramonę, remti (17).

                     (60)

                     Apibendrinant, Kinijos ekonomikos modelis yra pagrįstas tam tikromis pagrindinėmis aksiomomis, kuriomis numatomas ir skatinamas įvairialypis valstybės kišimasis. Toks didelis valstybės kišimasis neatitinka laisvo rinkos jėgų veikimo, todėl gali būti iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (18).

               ii)
               Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmąją įtrauką: tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis

                     (61)

                     Atsižvelgiant į valstybės kišimąsi ir valstybės nuosavybės dominavimą Kinijos ekonomikos modelyje, valstybės įmonės yra esminė Kinijos ekonomikos dalis. Vyriausybė ir KKP turi struktūras, kurios užtikrina nuolatinę jų įtaką valstybės įmonėms. Valstybė (ir daugeliu atvejų KKP) ne tik aktyviai formuoja bendrąją ekonominę politiką ir prižiūri, kaip atskiros valstybės įmonės ją įgyvendina, tačiau taip pat reikalauja savo teisių dalyvauti valstybės įmonių veiklos sprendimų procese. Tai paprastai daroma per valdžios institucijų ir valstybės įmonių narių rotaciją, partijos nariams dalyvaujant valstybės įmonių vykdomosiose institucijose, o partijų organams – bendrovėse (taip pat žr. iii skirsnį), taip pat formuojant valstybės įmonių sektoriaus organizacinę struktūrą (19). Už tai valstybės įmonėms suteikiamas ypatingas statusas Kinijos ekonomikoje, o tai reiškia daug ekonominės naudos, visų pirma apsaugą nuo konkurencijos ir lengvatinę prieigą prie atitinkamų gamybos išteklių, įskaitant finansus (20).

                     (62)

                     Kinijos Vyriausybė ir toliau išlaiko tam tikrą nuosavybės dalį ferosilicio sektoriuje. Nors KLR ferosilicio pramonė yra labai susiskaidžiusi ir joje veikia daug smulkių gamintojų, pagrindiniai ferosilicio gamintojai „Erdos Metallurgy“ grupė ir „Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd“, kuriems tenka daugiau kaip 10 % Kinijos ferosilicio gamybos pajėgumų (21) ir kurie pagamina maždaug dvigubai daugiau nei Sąjungoje suvartojamas kiekis, yra valstybės įmonės.

                     (63)

                     Elementai, liudijantys tai, kad Vyriausybė kontroliuoja įmones ferosilicio sektoriuje, išsamiau aprašyti iii skirsnyje.

                     (64)

                     Kalbant apie valstybės taikomą strateginę priežiūrą ir sektoriui taikomas gaires, ši situacija išanalizuota iii ir iv skirsniuose. Kadangi ferosilicio sektoriuje pastebima didelė valstybės kontrolė ir kišimasis, kaip aprašyta toliau, net privatūs gamintojai negali veikti rinkos sąlygomis.

                     (65)

                     Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad ferosilicio rinką KLR daugiausia aprūpina įmonės, kurias valdo, kontroliuoja ir strategiškai prižiūri Kinijos Vyriausybė arba kurios vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis.

               iii)
               Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antrąją įtrauką: valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms

                     (66)

                     Kinijos Vyriausybė ne tik kontroliuoja ekonomiką užsitikrindama valstybės įmonių nuosavybės teises ir vykdydama kitas priemones, ji taip pat gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje. Nors atitinkamų valstybės institucijų teisė skirti ir atleisti pagrindinius valstybės įmonių vadovaujančius darbuotojus, kaip numatyta Kinijos teisės aktuose, gali atspindėti atitinkamas nuosavybės teises, (22) KKP organai tiek valstybės, tiek privačiose įmonėse yra kitas kanalas, kuriuo valstybė gali kištis į verslo sprendimus. Pagal Kinijos bendrovių teisę kiekvienoje bendrovėje turi būti įsteigta KKP organizacija (kurioje turi būti bent trys KKP nariai, kaip nurodyta KKP konstitucijoje (23)) ir bendrovė turi sudaryti būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai. Anksčiau šis reikalavimas, atrodo, ne visada buvo vykdomas arba nebuvo griežtai užtikrinamas jo vykdymas. Tačiau bent nuo 2016 m. KKP sustiprino reikalavimus turėti teisę į valstybės įmonių verslo sprendimų kontrolę, kaip politinį principą. Taip pat pranešama, kad KKP daro spaudimą privačioms bendrovėms pirmenybę teikti „patriotizmui“ ir laikytis partijos drausmės (24). 2017 m. buvo pranešta, kad partijos organai veikė 70 % iš maždaug 1,86 mln. privačių bendrovių ir kad padidėjo spaudimas KKP organizacijoms tarti lemiamą žodį priimant verslo sprendimus jų atitinkamose bendrovėse (25). Šios taisyklės bendrai taikomos visoje Kinijos ekonomikoje, įskaitant geležies lydinių sektorių. Taigi, nustatyta, kad šios taisyklės taip pat taikomos ferosilicio gamintojams ir jų gamybos išteklių tiekėjams.

                     (67)

                     Būtent ferosilicio sektoriuje esama glaudžių sąsajų tarp sektoriuje aktyviai veikiančių įmonių sprendimo priėmimo procesų ir valstybės, visų pirma KKP. Partijos struktūrų sudėtis iš dalies sutampa su kelių Kinijos ferosilicio gamintojų valdymo organų sudėtimi. Valstybės dalyvavimas įmonėse, visų pirma KKP organizacijų vaidmuo, patvirtinamas keliais pavyzdžiais (26):

                                 —

                                 Bendrovės „Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd.“ pirmininkas taip pat atstovavo Vidinės Mongolijos autonominio regiono liaudies politinės patariamosios konferencijos 10-tajame komitete ir atstovavo 12-ojoje Kinijos liaudies politinėje patariamojoje konferencijoje (2012 m. ataskaita, p. 42, 2013 m. ataskaita, p. 39, 2014 m. ataskaita, p. 43).

                                 —

                                 Bendrovės „Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd.“ nepriklausomas direktorius paeiliui ėjo Džangdziakou rajono partijos komiteto sekretoriaus pavaduotojo, Cangdžou miesto mero, Hebėjaus provincijos statybos komiteto direktoriaus ir Hebėjaus provincijos gubernatoriaus pavaduotojo pareigas (2012 m. ataskaita, p. 42, 2013 m. ataskaita, p. 39, 2014 m. ataskaita, p. 43).

                                 —

                                 Bendrovės „Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.“ direktorius dirbo „China Construction Bank“ Džudžou miesto centriniame padalinyje, ėjo „China Construction Bank“ užsienio valiutos tarpuskaitos padalinio direktoriaus pavaduotojo pareigas, banko užsienio valiutos ir apskaitos departamento direktoriaus pavaduotojo pareigas ir MTP departamento direktoriaus pareigas (2017 m. ataskaita, p. 44).

                                 —

                                 Bendrovės „Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd.“ nepriklausomas direktorius yra Kinijos nacionalinio liaudies kongreso Finansų ir ekonomikos komiteto narys (2017 m. ataskaita, p. 63).

                                 —

                                 Bendrovės„ Inner Mongolia Junzheng Energy and Chemical Group Co., Ltd.“ direktorius anksčiau ėjo Uhajaus miesto savivaldybės ekonomikos ir prekybos komisijos Įmonių skyriaus vadovo ir savivaldybės partijos komiteto generalinio biuro sekretoriaus pareigas (2012 m. ataskaita, p. 42, 2013 m. ataskaita, p. 39, 2014 m. ataskaita, p. 43, 2015 m. ataskaita, p. 46, 2016 m. ataskaita, p. 57, 2017 m. ataskaita, p. 63).

                     (68)

                     Valstybės dalyvavimas finansų rinkose ir kišimasis į jas (taip pat žr. vii skirsnį), taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, papildomai daro rinkos iškreipiamąjį poveikį (27).

                     (69)

                     Remiantis visu tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad valstybės dalyvavimas ferosilicio sektoriaus įmonėse ir finansų sektoriuje bei kituose gamybos išteklių sektoriuose, kartu su ii skirsnyje ir toliau aprašyta sistema, leidžia Kinijos Vyriausybei kištis į kainas ir sąnaudas.

               iv)
               Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečiąją įtrauką: viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka

                     (70)

                     Kinijos ekonomikos kryptis iš esmės nustatoma taikant sudėtingą planavimo sistemą, pagal kurią suformuojami prioritetai ir iškeliami tikslai, kurių turi siekti centrinė ir vietos valdžios institucijos. Visais valdžios lygmenimis yra nustatyti atitinkami planai, kurie aprėpia praktiškai visus ekonomikos sektorius, o planavimo priemonėmis nustatyti tikslai yra įpareigojamojo pobūdžio ir kiekvieno administracinio lygmens valdžios institucijos prižiūri, kaip atitinkamo žemesnio lygmens valdžios institucijos tuos planus įgyvendina. Apskritai KLR planavimo sistemoje ištekliai nukreipiami į sektorius, kuriuos Vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne skirstomi atsižvelgiant į rinkos jėgas (28).

                     (71)

                     Nacionalinė vystymosi ir reformų komisija paskelbė trejų metų pagrindinės gamybos pramonės kompetencijos stiprinimo veiksmų planą (2018–2020 m.), kuriame raginama paspartinti pažangiųjų metalų ir ne metalų pagrindinių medžiagų industrializaciją. Jame nustatyta, kad „<... > būtina toliau įgyvendinti devynioliktojo Kinijos komunistų partijos nacionalinio kongreso dvasią ir centrinės Vyriausybės sprendimų dėl gamybos galios kūrimo priėmimą ir įgyvendinimą, spartinti gamybos pramonės intelektualizaciją, ekologizavimą ir aptarnavimą, iš esmės didinti pagrindinį gamybos pramonės konkurencingumą ir skatinti Kinijos gamybos pramonės, kaip aukščiausios klasės pasaulinės vertės grandinės dalies, veiklą.“

                     (72)

                     Pramonės ir informacinių technologijų ministerija paskelbė keletą reikalavimų pramonei, skirtų, inter alia, ferosilicio sektoriui atverti, pritaikyti ar plėtoti (29). Konkrečiai nurodyti reikalavimai, susiję su įrengtina įranga, energijos suvartojimu ir vandens ciklo naudojimo santykiu. Be to, Pramonės ir informacinių technologijų ministerija numato, kad nauji (reformos, plėtros) ferolydinių projektai turi atitikti nacionalinių ir provincijų (rajono, savivaldybės) funkcinių zonų planų, regioninių planų, pramonės plėtros planų, miestų plėtros planų, visapusiškų miestų aplinkosaugos planų, žemės naudojimo planų, energijos taupymo ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo planų, aplinkos apsaugos ir taršos prevencijos planų ir kt. reikalavimus.

                     (73)

                     Komisija taip pat nustatė, kad Vyriausybė labai kišasi į ferosiliciui gaminti naudojamų žaliavų tiekimą. Dauguma ferosilicio gamybos komponentų yra pagaminti iš žaliavų, kurias Kinijos rinkoje labai reguliuoja Kinijos Vyriausybė (30), įskaitant anglis, kvarcą, koksą ir klintis.

                     (74)

                     Anglys, kvarcas ir klintys minimi 13-jame penkerių metų mineralinių žaliavų išteklių plane, kuriame pabrėžiama kasybos sektoriaus svarba ir mineralinių išteklių tiekimo pramonei saugumas. Pagal planą nuo 2008 m. KLR daug investavo į geologinius tyrimus (800 mlrd. RMB), į ilgalaikį turtą kasybos sektoriuje investuota daugiau kaip 9 trln. RMB, o rūdos produkcija sudarė daugiau kaip 70 mlrd. tonų (31).

                     (75)

                     2017 m. sausio mėn. Kinijos Vyriausybė įvedė naują Vyriausybės kišimosi į anglies kainas sistemą. Pranešime dėl memorandumo dėl kovos su neįprastais kainų svyravimais anglių rinkoje paskelbimo, kurį kartu paskelbė Nacionalinė vystymosi ir reformų komisija, Kinijos anglių pramonės asociacija, Kinijos elektros energijos taryba ir Kinijos geležies ir plieno pramonės asociacija, nustatytas anglių kainų svyravimų ribojimo mechanizmas (32).

                     (76)

                     Kinijos Vyriausybė nustatė tam tikrų ferosiliciui gaminti naudojamų žaliavų eksporto apribojimus, kurie iškraipo rinką. Apribojimai buvo taikomi kaip neautomatinio eksporto licencijos koksui ir eksporto muitai koksinėms anglims, luitiniam ketui, metalo atliekoms ir laužui (33).

                     (77)

                     Elektros energija yra pagrindinis ferosilicio gamybos sąnaudų veiksnys. Kai kurios ferolydinių sektoriaus įmonės gauna pajamų iš perteklinės elektros energijos pardavimo pramoniniams vartotojams ir gyventojams (34). Vis dėlto dėl labai skirtingo apsirūpinimo elektros energija lygio ir neaiškaus išorės elektros energijos pardavimo pelningumo neįmanoma tiksliai nustatyti, ar elektros energijos kainos subsidijos teikiamos siekiant sumažinti elektros energijos, kaip gamybos ištekliaus, sąnaudas ar kompensuoti skirtumą tarp palyginti mažų pardavimo kainų ir didelių gamybos sąnaudų. Tą patį galima pasakyti apie subsidijas šildymui. Metalurgijos įmonės, kaip antai plieno ir ferolydinių gamintojai, plačiai naudoja atliekinę šilumą, o Kinijos Vyriausybė joms nurodo padidinti sinerginio išteklių naudojimo pajėgumus šioje srityje ir teikia joms subsidijas.

                     (78)

                     Vietos valdžios prižiūrinčiosios institucijos įvairius ferosilicio gamintojus pripažino „aukštųjų ir naujų technologijų įmonėmis“, todėl jiems buvo taikomas sumažintas 15 % įmonių pajamų mokesčio tarifas, pavyzdžiui: „Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.“ per savo patronuojamąją bendrovę „Qinghai Baitong High Purity Material Development Co.“ ir „Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd.“ šia priemone pasinaudojo atitinkamai 2013–2015 m. ir 2012–2017 m. (35)

                     (79)

                     2015 m. Finansų ministerija ir Valstybinė mokesčių administracija išleido sinerginio išteklių naudojimo produktų ir paslaugų katalogą, skirtą PVM lengvatoms. Į katalogą įtrauktų produktų pardavimo pajamoms taikomos įmonių pajamų mokesčio (ĮPM) lengvatos. Jeigu provincijos valdžios institucijos patvirtina, kad produktas atitinka katalogą, gaminanti įmonė turi mokėti ĮPM tik nuo 70 % atitinkamų pardavimo pajamų. Keli stambūs ferosilicio gamintojai pasinaudojo šia mokesčių lengvatų schema. 2016 ir 2017 m. šia programa pasinaudojo visos bendrovės „Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.“ patronuojamosios įmonės (36). „Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd.“ šia politika naudojosi nuo 2009 m. sausio 1 d.; bendrovei grąžinta 50 % PVM, sumokėto už parduotą elektros energiją (37).

                     (80)

                     Taigi, nustatyta, kad KLR Vyriausybė vykdo viešąją politiką ir daro įtaką laisvosios rinkos jėgoms ferosilicio sektoriuje naudojamų žaliavų gamybos atžvilgiu. Tokios priemonės trukdo rinkos jėgoms normaliai veikti.

               v)
               Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtąją įtrauką: bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas

                     (81)

                     Remiantis byloje turima informacija, Kinijos bankroto sistema yra nepakankama, kad ją taikant būtų galima įgyvendinti jos pagrindinius tikslus, pvz., sąžiningai padengti reikalavimus ir skolas ir užtikrinti teisėtas kreditorių ir skolininkų teises bei interesus. Panašu, kad tai pagrįsta tuo, kad, nors Kinijos bankroto įstatymas formaliai grindžiamas panašiais principais, kaip ir atitinkami įstatymai kitose šalyse, Kinijos sistemai būdingas sisteminis nepakankamas vykdymo užtikrinimas. Bankrotų skaičius, palyginti su šalies ekonomikos dydžiu, tebėra nedidelis taip pat ir dėl to, kad nemokumo bylų tyrimai turi daug trūkumų, kurie veiksmingai atgraso nuo bankroto skelbimo. Be to, valstybės vaidmuo vykdant nemokumo bylų tyrimus tebėra stiprus ir aktyvus, dažnai turintis tiesioginės įtakos bylos tyrimo baigčiai (38).

                     (82)

                     Be to, nuosavybės teisių sistemos trūkumai ypač akivaizdūs nuosavybės teisių į žemę ir žemėnaudos teisių KLR srityje (39). Visa žemė priklauso Kinijos valstybei (kolektyviai priklausanti kaimo žemė ir valstybei priklausanti miesto žemė). Ją skiria tik valstybė. Yra teisinių nuostatų, kuriomis siekiama skaidriai skirti žemėnaudos teises rinkos kainomis, pavyzdžiui, nustatant konkurso procedūras. Tačiau šių nuostatų nuolat nesilaikoma – kai kurie pirkėjai žemę gauna nemokamai arba žemesne nei rinkos kaina (40). Be to, valdžios institucijos, skirdamos žemę, dažnai siekia konkrečių politinių tikslų, įskaitant ekonominių planų įgyvendinimą (41).

                     (83)

                     Todėl atrodo, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai neveikia tinkamai ir dėl to atsiranda iškraipymų, susijusių su nemokių įmonių išlaikymu be skolų ir žemės skyrimu bei įsigijimu KLR. Šie įstatymai taikomi ir ferosilicio sektoriui, įskaitant eksportuojančius peržiūrimojo produkto gamintojus.

                     (84)

                     JAV tarptautinės prekybos administracija nusprendė, kad „dėl didelio Vyriausybės dalyvavimo žemėnaudos teisių rinkoje, taip pat dėl plačiai paplitusio ir dokumentais pagrįsto nukrypimo nuo leidžiamų žemės kainodaros ir paskirstymo metodų, žemėnaudos teisių pirkimas Kinijoje vykdomas ne pagal rinkos principus“ (U.S. ITA 2008 at 16).

                     (85)

                     Prie prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pridėtoje „Think!Desk“ ataskaitoje aiškiai nurodyta, kad pagal Kinijos įstatymus ir kitus teisės aktus žemėnaudos teisės traktuojamos kaip politikos priemonė, nes KLR centrinė valdžia nustatė, kad žemės suteikimas palankiomis sąlygomis yra teisėta paskata įmonėms dalyvauti susijungimuose ir įsigijimuose (42). Palankus žemėnaudos teisių traktavimas patvirtintas keliose nuomonėse dėl tolesnio energijos taupymo ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo ir plieno pramonės struktūrinio koregavimo spartinimo (GOSC 2010). Vietos valdžia gali pasinaudoti žemės naudojimo sritimi susijungimams ir įsigijimams ferolydinių sektoriuje skatinti. 2013 m. Pramonės ir informacinių technologijų ministerijos parengtose pagrindinių pramonės šakų įmonių susijungimų ir įsigijimų skatinimo spartinimo gairėse reikalaujama, kad į vietos susijungimų ir įsigijimų skatinimo priemones būtų įtrauktos nuostatos dėl žemės administravimo. Galiausiai 2012–2017 m. keli ferolydinių gamintojai gavo iš viso 98,7 mln. RMB subsidijų, susijusių su žemės naudojimu.

                     (86)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad ferosilicio sektoriuje bankroto ir nuosavybės įstatymai taikyti diskriminuojamai arba jų taikymas užtikrintas netinkamai, įskaitant kiek jie susiję su peržiūrimuoju produktu.

               vi)
               Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktąją įtrauką: darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas

                     (87)

                     KLR negali būti visiškai išplėtota rinka pagrįsta darbo užmokesčio sistema, nes darbuotojai ir darbdaviai negali naudotis savo teisėmis jungtis į organizacijas. KLR neratifikavo kai kurių esminių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, visų pirma dėl asociacijų laisvės ir dėl kolektyvinių derybų (43). Pagal nacionalinę teisę veikia tik viena profesinių sąjungų organizacija. Tačiau ši organizacija nėra nepriklausoma nuo valstybės institucijų, o jos dalyvavimas kolektyvinėse derybose ir darbuotojų teisių apsaugos srityje tebėra labai menkas (44). Be to, Kinijos darbo jėgos judumą riboja namų ūkių registravimo sistema, pagal kurią galimybė gauti visas socialinės apsaugos ir kitas išmokas suteikiama tik tam tikros administracinės teritorijos vietos gyventojams. Paprastai tai reiškia, kad darbuotojai, kurie neturi gyvenamosios vietos registracijos ten, kur dirba, užimtumo atžvilgiu atsiduria pažeidžiamoje padėtyje ir gauna mažesnes pajamas nei gyvenamosios vietos registracijos turėtojai (45). Šie nustatyti faktai rodo, kad KLR darbo užmokestis yra iškraipytas.

                     (88)

                     Iš šio tyrimo medžiagos negalima daryti išvados, kad aprašyta Kinijos darbo teisės sistema ferosilicio sektoriui netaikoma. Faktiškai ferosilicio sektoriui, atrodo, darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas vienodą poveikį daro ir tiesiogiai (kai gaminamas peržiūrimasis produktas), ir netiesiogiai (kai suteikiama prieiga prie bendrovių, kurioms taikoma ta pati KLR darbo sistema, kapitalo arba gamybos išteklių).

                     (89)

                     Pareiškėjo pateiktoje „Think!Desk“ ataskaitoje nurodyta, kad savivaldybių Vyriausybės yra labai susirūpinusios dėl žmogiškojo kapitalo gerinimo ir darbo vietų praradimo prevencijos. Įmonės, kelerius metus mokėjusios privalomas socialinio draudimo įmokas už dirbančius darbuotojus ir atitinkančios kelis kitus kriterijus, gali gauti finansinę paramą savo socialinio draudimo fondo įsipareigojimams vykdyti. Ataskaitoje nurodoma, kad vietos valdžios institucijos reguliariai mokėjo išmokas, skirtas tiesiogiai subsidijuoti esamas darbo vietas, net padengiant samdomų darbuotojų migrantų ir stažuotojų studentų gyvenimo išlaidas. Taip pat būta nemažai sandorių, kuriais remiamas darbuotojų mokymas ir skatinamas talentų ugdymas. Kai kurios vietos valdžios institucijos taip pat suteikė dalinę kompensaciją už socialinio draudimo įmokas, kurias įmonės moka už darbuotojus. (46)

                     (90)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad darbo užmokesčio sąnaudos ferosilicio sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą, buvo iškraipytos.

               vii)
               Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštąją įtrauką: viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą

                     (91)

                     KLR įmonių galimybes pasinaudoti kapitalu mažina įvairūs iškraipymai.

                     (92)

                     Pirma, Kinijos finansų sistemai būdinga stipri valstybės bankų padėtis (47), kai suteikiant galimybę gauti finansavimą atsižvelgiama į kitus kriterijus nei projekto ekonominis gyvybingumas. Panašiai kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai ir toliau yra susiję su valstybe ne tik pagal nuosavybės teises, bet ir asmeniniais ryšiais (pagrindinius didelių valstybės finansų įstaigų vadovus galiausiai skiria KKP) (48), ir, vėlgi, kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai nuolat įgyvendina Vyriausybės parengtą viešąją politiką. Tokiu būdu bankai laikosi aiškios juridinės prievolės vykdyti savo veiklą atsižvelgiant į nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikius ir laikantis valstybės pramonės politikos gairių (49). Tą dar labiau sustiprina papildomos galiojančios taisyklės, pagal kurias lėšos yra nukreipiamos į Vyriausybės skatinamaisiais arba kitomis prasmėmis svarbiais įvardytus sektorius (50).

                     (93)

                     Nors pripažįstama, kad gali būti įvairių teisinių priemonių, kuriomis nurodoma, kad reikia vadovautis įprasta bankų elgsena ir prudencinėmis taisyklėmis, pvz., išnagrinėti paskolos gavėjo kreditingumą, iš susijusių įrodymų matyti, kad taikant įvairias teisines priemones šioms nuostatoms tenka tik antraeilis vaidmuo (51). Pagal ankstesnių prekybos apsaugos tyrimų nustatytus faktus padarytos tos pačios išvados (52).

                     (94)

                     Be to, obligacijų ir kredito reitingai dažnai iškraipomi dėl įvairių priežasčių, įskaitant tai, kad rizikos vertinimas priklauso nuo įmonės strateginės svarbos Kinijos Vyriausybei ir bet kokios netiesioginės Vyriausybės garantijos dydžio. Apytikriai apskaičiuota, kad Kinijos kredito reitingai sistemingai atitinka mažesnius tarptautinius reitingus (53).

                     (95)

                     Dėl to skolinimas valstybės įmonėms, didelėms susijusioms privačioms įmonėms ir įmonėms pagrindiniuose pramonės sektoriuose yra šališkas, o tai reiškia, kad kapitalo prieinamumas ir sąnaudos nėra vienodi visiems rinkos dalyviams.

                     (96)

                     Antra, skolinimosi išlaidos dirbtinai mažinamos, kad būtų skatinamas investicijų augimas. Dėl to per daug naudojama kapitalo investicijų, o investicijų grąža yra vis mažesnė. Tai matyti iš pastaruoju metu didėjančio įmonių įsiskolinimo valstybės sektoriuje nepaisant smarkaus pelningumo mažėjimo, o tai rodo, kad bankų sistemos veikimo mechanizmai neatitinka įprastų komercinių taisyklių.

                     (97)

                     Trečia, nors nominali palūkanų norma buvo liberalizuota 2015 m. spalio mėn., kainų signalai vis dar nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, o yra veikiami Vyriausybės sukurtų iškraipymų. Iš tiesų skolinimas taikant lyginamąją palūkanų normą arba už ją mažesnę vis dar sudaro 45 % viso skolinimo ir panašu, kad tikslinis kreditas dar labiau padidėjo, nes, nepaisant pablogėjusių ekonominių sąlygų, nuo 2015 m. ši dalis pastebimai padidėjo. Dirbtinai mažos palūkanų normos lemia mažesnės nei rinkos kainos nustatymą, taigi ir pernelyg didelį kapitalo naudojimą.

                     (98)

                     Bendras kredito augimas KLR rodo kapitalo paskirstymo veiksmingumo mažėjimą be jokių kreditavimo apribojimų požymių, kurie būtų tikėtini neiškraipytoje rinkos aplinkoje. Dėl to pastaraisiais metais labai padaugėjo neveiksnių paskolų. Didėjant rizikingų skolų skaičiui Kinijos Vyriausybė nusprendė vengti įsipareigojimų nevykdymo. Taigi blogų skolų klausimas buvo išspręstas perkeliant skolą ir taip sukuriant vadinamąsias bendroves zombes, arba perleidžiant skolos nuosavybę (pvz., per susijungimus ar konvertuojant skolas į nuosavybės vertybinius popierius), nebūtinai pašalinant bendrą skolos problemą ar pagrindines skolos priežastis.

                     (99)

                     Iš esmės, nepaisant pastarojo meto veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant liberalizuoti rinką, KLR įmonių kredito sistemai įtakos turi didelės sisteminės problemos ir iškraipymai, atsirandantys dėl nuolatinio nepageidaujamo valstybės vaidmens kapitalo rinkose.

                     (100)

                     Iš šio tyrimo medžiagos negalima daryti išvados, kad ferosilicio gamintojai ir (arba) žaliavų ir kitų medžiagų tiekėjai nesinaudoja tokia finansine sistema. Priešingai, pareiškėjo pateiktoje „Think!Desk“ ataskaitoje nurodyta, kad „Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.“ pasinaudojo rinkos sąlygų neatitinkančiomis „China Export Import Bank“ (visiškai priklausančio valstybei) ir „China Development Bank“ (visiškai priklausančio valstybei) finansinėmis operacijomis.

                     (101)

                     Kinijos ferosilicio gamintojai naudojosi paskolų palūkanų subsidijomis, pagal kurias dalis kredito rizikos buvo priskirta finansų įstaigoms ir pastarosioms pavesta stebėti įmonių (finansinius) veiklos rezultatus. Kadangi Vyriausybės dalyvavimas ir tarpininkavimo veikla aiškiai rodo valstybės paramą, prisiimamas kredito rizikos mažinimas sustiprino skolininkų derybinę poziciją nustatant sąlygas. Remiantis „Think!Desk“ ataskaita, šia priemone pasinaudojo „Ningxia Shengyan Group“ ir „Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.“ (54).

                     (102)

                     Šioje ataskaitoje nurodoma, kad eksporto skatinimo politika yra tvirtai integruota į bendrą pramonės politikos sistemą. Kinijos Vyriausybė selektyviai skatina tam tikrų aukštųjų technologijų, didelės pridėtinės vertės prekių ir paslaugų eksportą. Pastaraisiais metais pramoninių paslaugų ir technologijų eksportas taip pat sulaukė didelės paramos. Pavyzdžiui, „Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.“ gavo lėšų užsienio prekybos bendrų paslaugų platformoms kurti.

                     (103)

                     Finansinė parama eksportuotojams taip pat buvo teikiama kaip užsienio prekybos subsidijos. Šiais perdavimais siekiama skatinti eksporto verslą, sudaryti jam palankesnes sąlygas arba už jį atlyginti. Šiuo atžvilgiu „Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.“ gavo lėšų užsienio prekybos bendrų paslaugų platformų kūrimui, novatoriškam vystymuisi, užsienio prekybos pertvarkymui ir modernizavimui ir užsienio prekybos plėtrai (55).

                     (104)

                     Kai kurie ferosilicio gamintojai gavo dideles lėšų sumas vežimo išlaidoms sumažinti (56). Tai ypač svarbu, nes dauguma gamyklų yra žemyniniuose regionuose, toli nuo pakrantės ekonominių centrų. Šiuo atžvilgiu Kinijos Vyriausybės finansinė pagalba teikiama vežimo kainų subsidijų, kuriomis kompensuojama dalis įmonių patirtų išlaidų, forma. Ji taip pat teikiama kaip infrastruktūros statybos subsidijos, daugiausia skirtos specialioms geležinkelio linijoms įrengti, kad gamyklų sklypus būtų galima tiesiogiai prijungti prie nacionalinio geležinkelių tinklo. „Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.“ gavo lėšų specialioms geležinkelio linijoms tiesti, kad bendrovė sutaupytų laiko ir sąnaudų tiekdama savo prekes į tarptautines rinkas (57).

                     (105)

                     Kinijos pramonės politika technologijų inovacijų srityje grindžiama Nacionaliniu vidutinės trukmės ir ilgalaikiu mokslo ir technologijų plėtros planu (2006–2020 m.) (Valstybės taryba, 2005b). Šiomis aplinkybėmis ferosilicio gamintojas „Ningxia Shengyan Group“ gavo subsidijų MTP užduotims, nurodytoms Nacionaliniame paramos mokslui ir technologijoms plane (58), vykdyti.

                     (106)

                     Siekiant pašalinti iš rinkos pasenusius gamybos pajėgumus, kai kurie ferosilicio gamintojai gavo finansinę paramą gamybos pajėgumams pašalinti. Šia priemone pasinaudojo „Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co.“ ir „Ningxia Shengyan Group“ (59).

                     (107)

                     Kinijos Vyriausybė siekė daryti įtaką pramonės geografiniam išsidėstymui. Tai reiškia, kad sunkioji pramonė turėtų palikti miestų teritorijas ir persikelti į specialius pramonės parkus. Nors tai padeda siekti miestų aplinkos apsaugos tikslų ir mažina taršą tankiai apgyvendintose vietovėse, perkėlimas taip pat naudingas įmonėms įvairiais aspektais, įskaitant dosnias paskatas investuoti, mokesčių lengvatas, pinigines dotacijas ir subsidijuojamas paskolas. „Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd.“ grupė, gaminanti ferosilicį, gavo subsidijų gamyklų perkėlimui (60).

                     (108)

                     Ferosilicio gamintojas „Ningxia Shengyan Group“ gavo subsidijų, susijusių su žemės naudojimu (61).

                     (109)

                     Todėl dėl tokios paramos ir apskritai didelio valstybės kišimosi į pirmiau aprašytą finansų sistemą rinkos sąlygoms daromas didelis poveikis visais lygmenimis.

                     (110)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad ferosilicio gamintojai turėjo galimybių gauti finansavimą, kurį teikia viešosios politikos tikslus įgyvendinančios arba nepriklausomai nuo valstybės neveikiančios institucijos.

               viii)
               Aprašytų iškraipymų sisteminis pobūdis

                     (111)

                     Komisija pažymėjo, kad ataskaitoje aprašyti iškraipymai nėra susiję su kokiu nors konkrečiu pramonės sektoriumi. Priešingai, iš turimų įrodymų matyti, kad Kinijos sistemos faktai ir skaičiai, kaip aprašyta i–iv skirsniuose (54–80 konstatuojamosiose dalyse) ir ataskaitos A dalyje, taikomi visoje šalyje ir ekonomikos sektoriuose. Tas pat pasakytina apie gamybos veiksnių aprašymą, pateiktą v–vii skirsniuose ir ataskaitos B dalyje.

                     (112)

                     Ferosiliciui gaminti reikalingi įvairūs gamybos ištekliai. Kai ferosilicio gamintojai perka šiuos gamybos išteklius ir (arba) dėl jų sudaro sutartis, jų mokamos kainos (kurios į sąskaitas įtraukiamos kaip jų sąnaudos) yra aiškiai susijusios su tais pačiais pirmiau minėtais sisteminiais iškraipymais. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais. Jie gali skolintis pinigų, kurie yra susiję su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą. Be to, jiems taikoma planavimo sistema, kuri taikoma visuose valdžios ir sektorių lygmenyse.

                     (113)

                     Todėl negalima naudoti ne tik ferosilicio pardavimo vidaus rinkoje kainų, bet ir visų susijusių gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbą ir pan.) sąnaudų, kurios yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi, kaip aprašyta ataskaitos A ir B dalyse. Iš tiesų, valstybės kišimasis, aprašytas kalbant apie kapitalo, žemės, darbo jėgos, energijos ir žaliavų paskirstymą, stebimas visoje KLR. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad gamybos išteklius, kuris buvo pagamintas KLR derinant įvairius gamybos veiksnius, yra susijęs su dideliais iškraipymais. Tas pat pasakytina apie visus gamybos išteklius. Per šį tyrimą Kinijos Vyriausybė ar kita suinteresuotoji šalis nepateikė jokių priešingų įrodymų ar argumentų.

               ix)
               Išvada

                     (114)

                     i–viii skirsniuose pateikta analizė, apimanti visų turimų įrodymų, susijusių su KLR kišimusi į savo ekonomiką apskritai ir ferosilicio sektorių (įskaitant peržiūrimąjį produktą), parodė, kad kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo jėgos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į tai, kad Kinijos Vyriausybė ir KLR eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti.

                     (115)

                     Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju remdamasi atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, kaip aptarta kitame skirsnyje. Komisija priminė, kad nebuvo pateikta jokių tvirtinimų, kad kai kurios vidaus sąnaudos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto trečiąją įtrauką yra neiškraipytos.

               b)   Tipiška šalis
         i)
               Bendrosios pastabos

                     (116)

                     Tipiška šalis pasirinkta remiantis šiais kriterijais:

                                 —

                                    ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze, naudojo šalis, kurių bendrosios nacionalinės pajamos panašios į KLR (62),

                                 —

                                    peržiūrimojo produkto gamyba toje šalyje (63)
                                    ,

                                 —

                                    susijusių viešų duomenų prieinamumas toje šalyje,

                                 —

                                    jei yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė buvo teikiama šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

                     (117)

                     Kaip paaiškinta 30–32 konstatuojamosiose dalyse, Komisija paskelbė du pranešimus dėl normaliosios vertės nustatymo šaltinių (2019 m. birželio 24 d. pirmasis pranešimas dėl gamybos veiksnių ir 2019 m. spalio 15 d. antrasis pranešimas dėl gamybos veiksnių, kuriame atsižvelgta į pastabas, gautas dėl pirmojo pranešimo dėl gamybos veiksnių). Antrajame pranešime dėl gamybos veiksnių Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė apie savo išvadą, kad šioje byloje Brazilija yra tinkama tipiška šalis.

               ii)
               Ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR

                     (118)

                     Pirmajame pranešime dėl gamybos veiksnių Komisija nurodė Argentiną, Braziliją, Kolumbiją, Malaiziją, Meksiką, Rusiją, Pietų Afriką ir Turkiją kaip šalis, kurių ekonominio išsivystymo lygis, remiantis Pasaulio banko duomenimis, yra panašus į KLR, t. y. pagal bendrąsias nacionalines pajamas Pasaulio bankas jas priskiria prie didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių.

                     (119)

                     Pastabų dėl ekonominės plėtros lygio po šio pranešimo negauta.

               iii)
               Peržiūrimojo produkto gamyba tipiškoje šalyje

                     (120)

                     Pirmajame pranešime dėl gamybos veiksnių Komisija nurodė, kad žinoma, jog peržiūrimasis produktas buvo gaminamas Argentinoje, Brazilijoje, Kolumbijoje, Malaizijoje, Meksikoje, Rusijoje, Pietų Afrikoje ir Turkijoje. Savo pastabose dėl šio pranešimo pareiškėjas įspėjo, kad Turkijoje ferosilicis negaminamas.

                     (121)

                     Komisija išnagrinėjo tvirtinimą ir nustatė, kad iš tiesų nustatytas Turkijos gamintojas tiriamuoju laikotarpiu ferosilicio negamino. Todėl Komisija nebelaikė Turkijos galima tipiška šalimi.

               iv)
               Susijusių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje

                     (122)

                     Nagrinėjamosiose ir anksčiau nurodytose šalyse Komisija toliau tikrino viešųjų duomenų (ir visų pirma viešųjų finansinių duomenų, susijusių su peržiūrimojo produkto gamintojais) prieinamumą.

                     (123)

                     Komisija ieškojo ferosilicio gamintojų su viešai prieinamais finansiniais duomenimis, kuriuos būtų galima panaudoti siekiant nustatyti neiškraipytas ir pagrįstas pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA išlaidos) ir pelno sumas. Kaip minėta pirmajame ir antrajame pranešimuose dėl gamybos veiksnių, Komisija rėmėsi duomenų bazės „Orbis“ (64) ir interneto duomenimis. Be to, atlikdama paiešką Komisija apsiribojo tik bendrovėmis, kurių viešai paskelbtos pelno ir nuostolių ataskaitos yra susijusios su naujausiu laikotarpiu (2018 m.), ir pelningomis bendrovėmis. Dėl to antrajame pranešime dėl gamybos veiksnių atranka susiaurinta iki penkių Brazilijos bendrovių ir penkių Rusijos bendrovių.

                     (124)

                     Galiausiai Komisija pažymėjo, kad tik viena Brazilijoje įsikūrusi bendrovė savo finansinėse ataskaitose pateikė segmentais suskirstytą informaciją, pagal kurią buvo galima atskirti pajamas ir išlaidas, konkrečiai susijusias su bendrovės ferosilicio segmentu. Todėl Komisija nusprendė, kad Brazilija yra tinkama tipiška šalis.

                     (125)

                     Taigi antruoju pranešimu dėl gamybos veiksnių Komisija pranešė visoms suinteresuotosioms šalims apie savo ketinimą naudoti Braziliją kaip tinkamą tipišką šalį, jeigu būtų padaryta išvada, jog įvykdytos visos pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte numatytos metodikos taikymo sąlygos. Atsižvelgdama į visus pirmiau nurodytus elementus ir tai, kad šalys nepateikė pastabų dėl antrojo pranešimo, Komisija priėmė galutinį sprendimą, kad tinkama tipiška šalis yra Brazilija, ir atrinko toliau nurodytą bendrovę, kurios finansiniai duomenys yra viešai prieinami ir gali būti naudojami siekiant nustatyti neiškraipytas ir pagrįstas PBA išlaidų ir pelno sumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto paskutinėje pastraipoje: „Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A“.

               v)
               Socialinės ir aplinkos apsaugos lygis

                     (126)

                     Pagal šiuos elementus nustačius, kad tinkama tipiška šalis yra Brazilija, nebereikėjo atlikti socialinės ir aplinkos apsaugos lygio vertinimo, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmos įtraukos paskutiniame sakinyje.

               vi)
               Išvada

                     (127)

                     Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, Brazilija atitiko visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus, kad būtų laikoma tinkama tipiška šalimi. Visų pirma, Brazilijoje gaminama daug peržiūrimojo produkto ir turimi išsamūs visų gamybos veiksnių, PBA ir pelno duomenys.

               c)   Neiškraipytoms sąnaudoms nustatyti naudoti šaltiniai

                     (128)

                     Antrajame pranešime dėl gamybos veiksnių Komisija nurodė, kad normaliajai vertei pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuoti ji naudosis duomenų baze „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA), kad nustatytų neiškraipytas tipiškos šalies daugumos gamybos veiksnių sąnaudas, ir Tarptautinės darbo organizacijos (toliau – TDO) statistiniais duomenimis ir nacionaliniais statistiniais duomenimis, kad nustatytų neiškraipytas tipiškos šalies darbo sąnaudas. Komisija taip pat nurodė, kad elektros energijos sąnaudoms apskaičiuoti ji naudos vieno didžiausių Brazilijos elektros energijos tiekėjų (bendrovės „EDP Brazil“) kainas ir kad atrinktos Brazilijos bendrovės, t. y. „Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A.“, finansiniai duomenys bus naudojami PBA išlaidoms ir pelnui nustatyti.

                     (129)

                     Komisija taip pat paaiškino, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu GTA pateikta informacija apie vieno ferosilicio gamybos veiksnio, t. y. medienos skiedrų, importą į Braziliją nebuvo tipiška ir todėl negalėjo būti naudojama. Kadangi nėra su medienos skiedromis susijusio tarptautinio lyginamojo dydžio arba tarptautiniu lygmeniu nėra skelbiama apie jo reikšmingumą, Komisija nusprendė naudoti alternatyvą – GTA nurodytą medienos skiedrų importo kainą Turkijoje, šalyje, kurios ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR ir kurią Komisija pirmoje pranešime dėl gamybos veiksnių nurodė kaip vieną iš trijų galimų tipiškų šalių (žr. 30 konstatuojamąją dalį). Rusijoje, kitoje tame pranešime nurodytoje šalyje, nebuvo tipiškų medienos skiedrų importo apimčių, o Turkijoje šis produktas importuojamas tipiškais kiekiais. Šis lyginamasis dydis laikytas neiškraipytu, nes jis buvo pagrįstas GTA nustatytų sandorių verčių aritmetiniu vidurkiu ir dėl to atspindėjo konkurencingas rinkos sąlygas regione. (65).

                     (130)

                     Komisija įtraukė gamybos pridėtinių išlaidų vertę siekdama aprėpti išlaidas, kurios nėra įtrauktos į pirmiau nurodytus gamybos veiksnius. Šiai sumai nustatyti buvo panaudoti atliekant dempingo tyrimą bendradarbiavusio atrinkto Sąjungos gamintojo, kuris tuo tikslu pateikė konkrečios informacijos ir leido atlikti patikrinimą vietoje, „FerroAtlántica S.A.U.“, Ispanija (toliau – FASAU), finansiniai duomenys. Metodika tinkamai paaiškinta 3.2.1.1 skirsnio e punkte.

               d)   Gamybos veiksniai
         i)
               Įvadas

                     (131)

                     Pirmajame ir antrajame pranešimuose dėl gamybos veiksnių Komisija siekė sudaryti sąrašą gamybos veiksnių ir šaltinių, skirtų naudoti visiems gamybos veiksniams, kaip antai medžiagos, energija ir darbas, kuriuos KLR gamintojai naudoja peržiūrimajam produktui gaminti. Komisija negavo jokių pastabų dėl gamybos veiksnių sąrašo, kuris tuose pranešimuose buvo atskleistas suinteresuotosioms šalims.

                     (132)

                     Po tikrinamojo vizito FASAU Komisija sudarė galutinį ferosilicio gamybos veiksnių sąrašą.

                     (133)

                     Atsižvelgiant į visą pareiškėjo pateiktą informaciją ir į tai, kad nebuvo pateikta pastabų dėl dviejų pranešimų dėl normaliosios vertės nustatymo šaltinių, susijusių su gamybos veiksniais, buvo nustatyti šie gamybos veiksniai ir kodai, jei taikytina:

                        1 lentelė

                                 Gamybos veiksnys

                                 Brazilijos tarifų kodai

                                 Neiškraipyta vieneto vertė

                                    Žaliava

                                 Kvarcas

                                 2506 10 00

                                 241,3 EUR/kg

                                 Anglys

                                 2701 12

                                 129,8 EUR/kg

                                 Koksas

                                 2704 00 12

                                 291,9 EUR/kg

                                 Medienos skiedros

                                 4401 21 00

                                 82,9 EUR/kg (66)

                                 Geležies laužas (valcavimo nuodegos)

                                 2619 00 90

                                 Neatsižvelgta į sąnaudas (67)

                                 Klintys

                                 2515 11 00

                                 Neatsižvelgta į sąnaudas (68)

                                 Anglinė pasta Soderberg elektrodams

                                 3801 30 10

                                 575,5 EUR/kg

                                    Darbas

                                 Darbo užmokestis gamybos sektoriuje

                                 [nėra duomenų]

                                 4,34 EUR/val.

                                    Energija

                                 Elektros energija

                                 [nėra duomenų]

                                 0,11 EUR/kWh

                                    Šalutinis produktas / atliekos

                                 Silicio dioksido mikrodulkės

                                 2811 22 10

                                 1 169,8  EUR/kg

                                 Ferosilicio šlakas

                                 2621 90 00

                                 Įtraukta į pridėtines išlaidas

                     (134)

                     Siekdama nustatyti neiškraipytas iki gamintojo gamyklos vartų pristatomų medžiagų kainas, kaip numatyta 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje, Komisija naudojo tipiškoje šalyje taikomas kiekvienos FASAU ferosilicio gamybai naudojamos medžiagos importo kainas, atsižvelgdama į tai, kad KLR nebuvo bendradarbiaujančių gamintojų.

                     (135)

                     Siekiant nustatyti normaliąją vertę pagal Komisijos metodiką prie tų importo kainų reikėtų pridėti 133 konstatuojamojoje dalyje nurodytų gamybos veiksnių ir į Braziliją importuojamų medžiagų (bei į Turkiją importuojamų medienos skiedrų) importo muitus ir vidaus vežimo išlaidas. Dėl šių koregavimų padidėtų normalioji vertė, nes dėl importo muitų dar labiau padidėtų medžiagų importo kainos ir didėtų dempingo lygis. Atsižvelgdama į 155 konstatuojamojoje dalyje išdėstytą išvadą ir šio priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo, kurio tikslas yra nustatyti, ar dempingas tęsėsi per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, o ne jo tikslų mastą, pobūdį Komisija nusprendė, kad tokiomis aplinkybėmis importo muitų ir vidaus vežimo išlaidų koreguoti nereikia.

               ii)
               Žaliavos ir šalutiniai produktai/atliekos

                     (136)

                     Per tikrinamąjį vizitą FASAU Komisija patikrino nurodytas naudotas žaliavas, susidariusį plieno laužą ir atitinkamus suvartojimo santykius gaminant peržiūrimąjį produktą.

                     (137)

                     Nustatydama visų žaliavų, išskyrus tris, pirkimo kainas ir neturėdama jokios informacijos apie tipiškos šalies rinką Komisija rėmėsi importo kainomis tipiškoje šalyje Brazilijoje. Medienos skiedroms taikytos importo į Turkiją kainos (žr. 129 konstatuojamąją dalį). Importo kainos nustatytos kaip vidutinė svertinė vieneto importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, kaina.

                     (138)

                     Komisija nusprendė neįtraukti importo iš KLR į tipišką šalį (arba, medienos skiedrų atveju, į Turkiją), nes 121 konstatuojamojoje dalyje ji padarė išvadą, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punktą šiuo atveju netinkama naudoti KLR vidaus rinkos kainų ir sąnaudų dėl didelių iškraipymų. Kadangi nėra įrodymų, kad tie patys iškraipymai neturi tokio paties poveikio eksportui skirtiems produktams, Komisija manė, kad tie patys iškraipymai turėjo įtakos eksporto kainoms. Importo į tipišką šalį (arba, medienos skiedrų atveju, į Turkiją) iš PPO nepriklausančių narių, išvardytų Reglamento (ES) 2015/755 (69) 1 priede, duomenys taip pat nebuvo įtraukti. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad tų šalių vidaus rinkos kainos negali būti naudojamos normaliajai vertei nustatyti ir bet kuriuo atveju tokie importo duomenys buvo nereikšmingi. Neįtraukus importo iš KLR, importas iš kitų trečiųjų šalių tebebuvo tipiškas ir sudarė 30–93 % visos importo į Braziliją (arba, medienos skiedrų atveju, į Turkiją) apimties. Be to, pagrindinė ferosilicio gamybos žaliava, t. y. anglys, iš KLR į Braziliją neeksportuojama.

                     (139)

                     Komisija išnagrinėjo, ar Brazilijoje taikomi eksporto apribojimai, ir 2019 m. spalio 15 d. pranešime patvirtino, kad klinčių ir valcavimo nuodegų eksportui reikia eksporto licencijos (70). Be to, Komisija nustatė, kad klinčių importo į Braziliją apimtis buvo nežymi ir kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nebuvo importuojamos valcavimo nuodegos. Nebuvo galima nustatyti jokio kito tipiško lyginamojo dydžio. Atlikus tikrinimą FASAU paaiškėjo, kad šių žaliavų poveikis bendroms peržiūrimojo produkto sąnaudoms yra palyginti nedidelis. Atsižvelgdama į 155 konstatuojamojoje dalyje išdėstytą išvadą ir šio priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo, kurio tikslas yra nustatyti, ar dempingas tęsėsi per peržiūros tiriamąjį laikotarpį arba gali pasikartoti, o ne jo tikslų mastą, pobūdį Komisija nusprendė neatsižvelgti į šių dviejų gamybos veiksnių, kuriems nebuvo nustatyti tipiški lyginamieji dydžiai, sąnaudas.

                     (140)

                     Pajamos iš silicio dioksido mikrodulkių šalutinio produkto buvo išskaičiuotos iš išlaidų, prašyme nurodytus naudojimo koeficientus padauginus iš tipiškoje šalyje Brazilijoje nustatytų neiškraipytų vieneto sąnaudų.

                     (141)

                     Dėl pajamų, gautų iš ferosilicio šlako šalutinio produkto, Komisija nustatė, kad to produkto importo į Braziliją apimtis buvo beveik lygi nuliui ir todėl jo importo iš Brazilijos kainos negalėjo būti laikomos tipiškomis. Kadangi faktinės FASAU pajamos iš ferosilicio šlako sudarė nedidelę visų žaliavų sąnaudų dalį, jos neturėjo didelio poveikio dempingo skirtumo skaičiavimui, nepriklausomai nuo to, koks šaltinis būtų naudojamas joms pakeisti. Todėl Komisija nusprendė į šias pajamas atsižvelgti nustatydama gamybos pridėtines išlaidas (žr. 3.2.1.1 skirsnio e punktą).

                     (142)

                     Siekdama nustatyti neiškraipytą iki eksportuojančio gamintojo gamyklos vartų pristatomų žaliavų kainą, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje, Komisija prie importo kainos turėtų pridėti tarptautines vežimo ir draudimo išlaidas (71), tipiškos šalies importo muitą ir vidaus vežimo išlaidas. Atsižvelgdama į vidutinį svertinį dempingo skirtumą, gautą be šių sąnaudų (žr. 155 konstatuojamąją dalį), Komisija nusprendė į šias sąnaudas neatsižvelgti.

               iii)
               Darbo sąnaudos

                     (143)

                     Darbo sąnaudų lyginamajam dydžiui nustatyti Komisija naudojo TDO statistinius duomenis kartu su viešai prieinama informacija apie vidutines papildomas darbo sąnaudas, kurias patiria Brazilijos darbdaviai (72), pavyzdžiui, socialinio draudimo įmokas, įskaitant FGTS (nedarbas, sunkios ligos, nekilnojamojo turto statyba ir (arba) pirkimas).

                     (144)

                     Iš TDO statistikos (73) gauti duomenys apie vidutinį samdomojo darbuotojo faktiškai išdirbtų valandų skaičių per savaitę ir gamybos darbuotojų mėnesio pajamas tiriamuoju laikotarpiu. Naudodama tuos duomenis Komisija apskaičiavo gamybos sektoriaus valandinį atlyginimą, prie kurio buvo pridėtos papildomos su darbu susijusios sąnaudos (74) (darbdavio mokamos socialinės apsaugos ir nedarbo draudimo įmokos).

               iv)
               Elektros energija

                     (145)

                     Informacija apie vieno didžiausių elektros energijos tiekėjų Brazilijoje – bendrovės „EDP Brasil“ – taikomą elektros energijos kainą buvo lengvai prieinama (75). Informacija buvo pakankamai išsami, kad būtų galima nustatyti pramoninių naudotojų mokamą elektros energijos kainą ir naudojimosi skirstomaisiais tinklais („modalidade tarifaria azul“) kainą.

                     (146)

                     Reikėtų pažymėti, kad Brazilijos reguliavimo institucija „Agência Nacional de Energia Elétrica“ (76) (ANEEL) įpareigoja elektros energijos tiekėjus tam tikru procentiniu dydžiu didinti tarifus, kad būtų reguliuojamas elektros energijos suvartojimas šalyje. ANEEL naudoja vėliavėlių sistemą (77) (žalia, geltona, raudona 1, raudona 2), kad praneštų, ar elektros energijos kaina turėtų būti tokia, kaip siūlo tiekėjas (žalia), ar padidinama 0,010 BRL/kWh (geltona), 0,030 BRL/kWh (raudona 1) arba 0,050 BRL/kWh (raudona 2). ANEEL skelbia vėliavėles kiekvieną mėnesį, o tiriamojo laikotarpio duomenys buvo viešai prieinami „EDP Brazil“ svetainėje (78). Nustatydama neiškraipytas elektros energijos sąnaudas Komisija neatsižvelgė į tiriamuoju laikotarpiu taikytas vėliavėles ir atitinkamai nekoregavo kainos. Atsižvelgdama į 155 konstatuojamojoje dalyje išdėstytą išvadą ir šio priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo, kurio tikslas yra nustatyti, ar dempingas tęsėsi per peržiūros tiriamąjį laikotarpį arba gali pasikartoti, o ne jo tikslų mastą, pobūdį Komisija nusprendė, kad elektros energijos sąnaudų koreguoti nereikia.

               e)   Gamybos pridėtinės išlaidos, PBA išlaidos ir pelnas

                     (147)

                     Be 133 konstatuojamojoje dalyje apibendrintų gamybos veiksnių buvo nustatytos ir gamybos pridėtinės išlaidos. Šios gamybos pridėtinės išlaidos apskaičiuotos remiantis gamybos pridėtinių išlaidų ir gamybos sąnaudų santykiu, nurodytu ir patikrintu pagal FASAU gamybos sąnaudas (įskaitant medžiagų, nepanaudotų krosnyse, suvartojimą, išorės paslaugas, vidaus vežimą ir struktūrines sąnaudas, pvz., nusidėvėjimą ir techninę priežiūrą). Ši procentinė dalis buvo pritaikyta neiškraipytoms produkto gamybos sąnaudoms.

                     (148)

                     Dėl PBA išlaidų ir pelno, kaip paaiškinta 128 konstatuojamojoje dalyje, Komisija naudojo „Cia de Ferro Ligas da Bahia S.A.“ finansinius duomenis. Kad laikotarpis sutaptų su peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, Komisija naudojo tos bendrovės 2018 m. konsoliduotąsias finansines ataskaitas, pridėjo 2019 m. pirmojo ketvirčio konsoliduotąsias finansines ataskaitas ir atėmė 2018 m. pirmojo ketvirčio konsoliduotąsias finansines ataskaitas (79). Kadangi bendrovė gamino ne tik ferosilicį, Komisija atsižvelgė į bendrovės pateiktą segmentaciją, kad apskaičiuotų tik ferosilicio segmento duomenis.

                     (149)

                     Skaičiuodama PBA išlaidas Komisija neatsižvelgė į „pelno (nuostolio) dalį investicijose“, nes tokios sąnaudos (ar pajamos) nebuvo susijusios su peržiūrimuoju produktu. Pakoregavus padidintas PBA išlaidų procentinis dydis ir ta pačia proporcija sumažintas pelno procentinis dydis. Todėl vertinant kartu jis neturėjo jokios įtakos normaliosios vertės skaičiavimui.

               f)   Normaliosios vertės skaičiavimas

                     (150)

                     Norėdama apskaičiuoti normaliąją vertę Komisija ėmėsi toliau nurodytų veiksmų.

                     (151)

                     Pirma, Komisija nustatė neiškraipytas gamybos sąnaudas. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, patikrintus FASAU medžiagų, darbo ir energijos naudojimo veiksnius Komisija padaugino iš neiškraipytų vieneto sąnaudų, nustatytų kaip paaiškinta 3.2.1.1 skirsnio d punkte.

                     (152)

                     Antra, prie šių gamybos sąnaudų Komisija pridėjo gamybos pridėtines išlaidas ir pridėjo nustatytas PBA išlaidas ir pelną, kaip paaiškinta 3.2.1.1 skirsnio e punkte. Taip nustatytos gamybos pridėtinės išlaidos sudarė 37,11 %. Parduotų prekių sąnaudų procentine dalimi išreikštos ir prie gamybos sąnaudų ir gamybos pridėtinių išlaidų pridėtos PBA išlaidos (80) sudarė 15,12 %. Parduotų prekių sąnaudų procentine dalimi išreikštas ir prie gamybos sąnaudų, gamybos pridėtinių išlaidų ir PBA išlaidų pridėtas pelnas (81) sudarė 51,1 %.

                     (153)

                     Tuo remdamasi Komisija normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiavo remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Kadangi nė vienas eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo, normalioji vertė nustatyta visos šalies mastu.

               3.2.1.2.   Eksporto kaina

                     (154)

                     Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato CIF duomenimis ir pakoreguota pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis.

               3.2.1.3.   Palyginimas ir dempingo skirtumas

                     (155)

                     Komisija palygino pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą apskaičiuotą normaliąją vertę su pirmiau nustatyta eksporto kaina. Tuo remiantis vidutinis svertinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra 157,8 %.

               3.2.1.4.   Išvada

                     (156)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu KLR toliau vykdė dempingą.

               3.2.2.   Rusija

                     (157)

                     Iš Eurostato duomenų bazės statistinių duomenų matyti, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį į Sąjungą iš Rusijos buvo importuotos 2735 tonos ferosilicio, t. y. maždaug 0,4 % viso Sąjungos suvartojimo. Rusijos Vyriausybė teigė, kad tokia importo apimtis buvo nereikšminga. Tačiau Komisija padarė išvadą, kad toks importo lygis buvo pakankamai tipiškas, kad būtų galima nagrinėti, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas dempingas.

               3.2.2.1.   Normalioji vertė

                     (158)

                     Kadangi Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, normaliajai vertei Rusijai nustatyti Komisija naudojosi turimais faktais. Tam buvo naudojama pareiškėjo pateikta informacija (82). Šią autorių teisėmis apsaugotą informaciją pateikė „Metal Expert“ (83).

                     (159)

                     Taigi normalioji vertė buvo pagrįsta prašyme nurodytomis ir pagal tiriamąjį laikotarpį atnaujintomis (84) vidaus rinkos kainomis. Atnaujintos vidaus rinkos kainos buvo viešai paskelbtos byloje. Iš suinteresuotųjų šalių negauta jokių pastabų.

               3.2.2.2.   Eksporto kaina

                     (160)

                     Kadangi Rusijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto kaina nustatyta remiantis Eurostato CIF duomenimis ir pakoreguota pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis.

               3.2.2.3.   Palyginimas ir dempingo skirtumas

                     (161)

                     Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Remiantis pareiškėjo pateikta informacija, eksporto kaina pakoregavus sumažinta 100 EUR už toną, kad būtų atsižvelgta į frachto išlaidas.

                     (162)

                     Tuo remiantis vidutinis svertinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra 17,6 %.

               3.2.2.4.   Išvada

                     (163)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Rusija toliau vykdė dempingą.

               3.3.   Dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos

         3.3.1.   KLR

                     (164)

                     Kaip nustatyta 3.2.1 skirsnyje, nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ferosilicis iš KLR buvo importuojamas dempingo kaina. Kad būtų išsamu, Komisija taip pat tyrė, ar panaikinus priemones dempingas tęstųsi arba pasikartotų. Buvo analizuojami tokie papildomi elementai: KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, Kinijos gamintojų galimybės pateikti į kitas rinkas, KLR eksportuojančių gamintojų kainodaros politika jų vidaus rinkoje ir kitose rinkose bei Sąjungos rinkos patrauklumas.

               3.3.1.1.   KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

                     (165)

                     Kadangi bendradarbiauta nebuvo, KLR gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis turimais faktais ir, visų pirma, pareiškėjo pateikta informacija.

                     (166)

                     KLR gamybos pajėgumai gerokai viršijo einamosios gamybos apimtį. Remiantis prašyme (85) pateiktais duomenimis, kurie buvo atnaujinti atliekant tyrimą (86), 2019 m. ferosilicio gamybos pajėgumai sudarė 10 571 000 tonų, o gamybos apimtis tais pačiais metais – 4 040 000 tonų. Todėl pajėgumų naudojimas sudarė tik apie 38,2 %. Jei priemonės būtų panaikintos, Kinijos gamintojai turėtų apytikriai 6 531 000 tonų nepanaudotų pajėgumų, o Sąjungos rinkos suvartojimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė 740 144 tonų (žr. 1 lentelę). Nė viena šalis nepaneigė prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą nurodytų KLR gamybos pajėgumų ir nepanaudotų pajėgumų.

                     (167)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi didelių nepanaudotų pajėgumų, kuriuos jie galėtų panaudoti į Sąjungos rinką eksportuojamam ferosiliciui gaminti, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               3.3.1.2.   Galimybė patekti į kitas rinkas

                     (168)

                     Kinijos vidaus rinka yra svarbiausia pasaulio rinka, nes 2017 m. ji sudarė 58 % pasaulio tikrojo suvartojimo (87). Tačiau suvartojimas toje rinkoje nuo 2013 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sumažėjo 18 % arba 887 000 tonų (88).

                     (169)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Japonija importavo 167 000 tonų ferosilicio iš KLR ir buvo svarbiausia KLR pramonės eksporto rinka, kuriai teko 27,7 % viso Kinijos ferosilicio eksporto. Tačiau, remiantis spaudos straipsniais, Japonijos ferolydinių lydyklos siekia įvairinti tiekimą ir nutraukti priklausomybę nuo Indijos ir KLR. Tuo tikslu 2017 m. Malaizijoje jos įsteigė kelias bendrąsias įmones (89). Todėl tikimasi, kad ateityje Kinijos eksportui bus sunkiau patekti į Japonijos rinką.

                     (170)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad jei būtų panaikintos šiuo metu galiojančios priemonės, yra didelė rizika, kad Kinijos gamintojai stengsis kompensuoti didelius pardavimo apimties nuostolius svarbioje vidaus rinkoje ir, tikėtina, Japonijos rinkoje, nukreipdami didelius pardavimo srautus į Sąjungos rinką.

               3.3.1.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (171)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Kinijos ferosilicio eksportas sudarė 608 000 tonų, iš kurių 3 587 tonos – į Sąjungą (90). Kinijos gamintojai eksportavo į 63 šalis ir vidutiniškai ferosilicio pardavimo į tas šalis kainos buvo mažesnės, palyginti su pardavimo į Sąjungą kainomis. Tik 14 iš šių šalių pardavimo kainos buvo didesnės, palyginti su pardavimo į Sąjungą kainomis. Iš tiesų vidutinės Kinijos pardavimo į Sąjungą kainos buvo didesnės (+6,1 %) už bendrą vidutinę Kinijos pardavimo eksportui kainą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (91). Todėl eksportas į Sąjungą Kinijos eksportuotojams yra daug patrauklesnis nei eksportas į beveik visas kitas šalis.

                     (172)

                     Sąjungos rinka yra patraukli Kinijos gamintojams ir dėl jos dydžio: pagal ferosilicio suvartojimą pasaulyje Sąjunga yra antra pagal dydį bendroji rinka po KLR. Ji yra 1,7 karto didesnė už Šiaurės Amerikos rinką ir 1,5 karto didesnė už Japonijos rinką (92). Todėl jos dydis yra svarbus veiksnys, didinantis jos patrauklumą.

               3.3.1.4.   Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

                     (173)

                     Atsižvelgiant į dempingo tęsimąsi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, eksportuotojų kainodarą trečiosiose rinkose, esamų nepanaudotų KLR pajėgumų mastą, Sąjungos rinkos dydį ir vyraujančias kainas toje rinkoje, ženkliai sumažėjusį suvartojimą vidaus rinkoje bei į tai, kad tikimasi, jog galimybė patekti į kitą svarbią eksporto rinką sumažės, yra didelė tikimybė, kad dempingas iš KLR tęstųsi arba bet kuriuo atveju pasikartotų, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               3.3.2.   Rusija

                     (174)

                     Kaip nustatyta 3.2.2 skirsnyje, nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ferosilicis iš Rusijos buvo importuojamas dempingo kaina. Komisija taip pat tyrė, ar panaikinus priemones dempingas tęstųsi arba pasikartotų. Buvo analizuojami tokie papildomi elementai: gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Rusijoje, Rusijos gamintojų galimybė patekti į kitas rinkas, Rusijos eksportuojančių gamintojų kainodaros politika jų vidaus rinkoje ir kitose rinkose bei Sąjungos rinkos patrauklumas.

               3.3.2.1.   Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Rusijoje

                     (175)

                     Kadangi bendradarbiauta nebuvo, Rusijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai nustatyti pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis turimais faktais ir, visų pirma, pareiškėjo pateikta ir atnaujinta informacija (93).

                     (176)

                     Rusijos gamybos pajėgumai gerokai viršijo einamosios gamybos apimtį. Remiantis prašymu, 2019 m. ferosilicio gamybos pajėgumai sudarė 826 000 tonų, o gamybos apimtis tais pačiais metais , tonų. Todėl pajėgumų naudojimas siekė tik apie 67,9 %. Jei priemonės būtų panaikintos, Rusijos gamintojai turėtų pakankamai nepanaudotų pajėgumų, kurie, remiantis skaičiavimais, sudarytų 265 000 tonų, kad Sąjungos rinkoje, kurioje per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo suvartojama 740 144 tonų, sudarytų dempingo kaina importuojamo ferosilicio perteklinę pasiūlą.

                     (177)

                     Du nebendradarbiaujantys Rusijos eksportuotojai ir Rusijos Vyriausybė teigė, kad Komisija nepakankamai įvertino Rusijos pajėgumų naudojimo koeficientą. Rusijos Vyriausybė nurodė dviejų Rusijos eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją, pagal kurią Rusijos gamybos pajėgumai būtų daug mažesni, ypač dviejų eksportuojančių gamintojų, o Rusijos gamybos apimtis būtų didesnė. Todėl pajėgumų naudojimas Rusijoje siektų 90–100 %. Rusijos Vyriausybė taip pat nurodė savo pastabas šiuo klausimu.

                     (178)

                     Pirma, Komisija pažymėjo, kad 2019 m. balandžio 24 d. pateiktose pastabose Rusijos Vyriausybė/Rusijos Federacijos Ekonominės plėtros ministerija nurodė, kad peržiūrimojo produkto gamybos pajėgumai Rusijoje, kuriuos pateikė pareiškėjai ir kuriais rėmėsi Komisija, „taip pat buvo patvirtinti oficialiais Rusijos statistiniais duomenimis“.

                     (179)

                     Antra, tyrimo duomenimis, 2019 m. Rusijos gamybos pajėgumai sudarė 826 000 tonų, o remiantis oficialiais Rusijos statistiniais duomenimis 2018 m. šis skaičius būtų dar didesnis, t. y. 932 000 tonų. Nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti 2017 m. duomenys neatitinka nei oficialių Rusijos statistinių duomenų, nei pareiškėjų tų pačių metų skaičiavimų. Iš tiesų, remiantis Rusijos Vyriausybės duomenimis, 2017 m. gamybos pajėgumai Rusijoje buvo [20–30 %] didesni nei dviejų nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodyti pajėgumai. Taigi, remiantis tiek pareiškėjų skaičiavimais, tiek oficialiais Rusijos statistiniais duomenimis (taip pat Rusijos Vyriausybės pareiškimu), akivaizdu, kad eksportuojančio gamintojo nurodyti gamybos pajėgumai buvo per maži.

                     (180)

                     Trečia, nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikta informacija buvo susijusi su 2017 m., o ne su tiriamuoju laikotarpiu. NET jei ši nepatikrinta informacija būtų priimta, teiginys, kad pajėgumų naudojimas Rusijoje sudarytų beveik 100 %, vis tiek yra neteisingas. Iš tiesų, jei pajėgumų naudojimas būtų apskaičiuotas naudojant oficialius Rusijos gamybos pajėgumų statistinius duomenis (840 700 tonų) ir faktinę gamybą, kurią nurodė nebendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas [600 000–700 000 tonų] 2017 m., pajėgumų naudojimas būtų [71–83 %], o tai toli gražu nėra „beveik 100 %“.

                     (181)

                     Bet kuriuo atveju pareiškėjo pateikti duomenys, susiję su gamybos pajėgumais ir apimtimis, buvo naujesni ir todėl svarbesni atliekant perspektyvinę analizę, kaip antai atliekant tikimybės analizę, nes jie buvo susiję su 2019 m.

                     (182)

                     Dėl visų šių priežasčių tvirtinimai, kad Komisija nurodė per didelius nepanaudotus pajėgumus Rusijoje, atmetami. Šis sprendimas buvo atskleistas šalims, kurioms buvo suteikta galimybė teikti pastabas prieš priimant galutinį sprendimą.

                     (183)

                     Atsakydami du eksportuojantys gamintojai teigė, kad Komisija apskritai neatsakė į visus jų ir Rusijos Vyriausybės iškeltus klausimus per dabartinį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą ir, konkrečiai, dėl Komisijos išvadų dėl Rusijos gamintojų nepanaudotų pajėgumų. Be to, eksportuojantys gamintojai teigė, kad, be dempingo klausimų, jie visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą kaip suinteresuotoji šalis. Be to, jie teigė, kad, atsižvelgiant į didelius įvairių suinteresuotųjų šalių pateiktų duomenų apie Rusijos pajėgumus, gamybą ir pajėgumų naudojimą neatitikimus, Komisija privalėjo patikrinti duomenis, be kita ko, surengdama tikrinamąjį vizitą jų patalpose. Eksportuojantys gamintojai užginčijo teiginio, kad pajėgumų naudojimo koeficientas buvo beveik 100 %, atmetimą, remdamiesi alternatyviu skaičiavimu pagal bendrovių ir pareiškėjų pateiktus duomenis. Šiuo atžvilgiu jie teigė, kad Komisija pasinaudojo jai tinkamiausiais gamybos pajėgumų ir apimties duomenimis. Galiausiai bendrovės rėmėsi PPO teismų praktika, susijusia su turimais faktais, pagrįsdamos savo teiginį, kad Komisijos naudota informacija nebuvo tinkamiausia šiam atvejui ir kad jų pateikta informacija būtų geriausia turima informacija.

                     (184)

                     Pirma, Komisija nesutiko, kad būta teiginių ar argumentų, į kuriuos nebuvo atsižvelgta ir atsakyta. Iš tiesų Komisija išsiuntė bendrovėms papildomo faktų atskleidimo dokumentą, siekdama užtikrinti, kad į jų pastabas dėl nepanaudotų pajėgumų būtų visiškai atsižvelgta ir kad joms būtų suteikta galimybė teikti pastabas, kol išvados netapo galutinės. Tai, kad bendrovės nesutiko su Komisijos išvadomis, negali būti painiojama su pagrindimo stoka. Išskyrus nepanaudotus pajėgumus, bendrovės nenurodė, į kokius klausimus Komisija neatsakė galutinio faktų atskleidimo dokumente. Savaime suprantama, kad papildomas faktų atskleidimas apsiribojo nepanaudotų pajėgumų vertinimu ir kad atsakymas į pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo dokumento pateikiamas šiame reglamente, kaip įprasta Komisijos praktikoje.

                     (185)

                     Antra, abu eksportuojantys gamintojai buvo laikomi nebendradarbiaujančiomis šalimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kaip pažymėjo pačios bendrovės, jos nusprendė neatsakyti į klausimynus, kuriuose buvo prašoma svarbios informacijos, reikalingos ne tik dempingo, bet ir žalos vertinimui (pvz., informacijos, susijusios su gamyba, gamybos pajėgumais ir naudojimu). Nors Komisija nėra teisiškai įpareigota atlikti patikrinimus vietoje, ji paprastai tikrina visų bendradarbiaujančių šalių pateiktus klausimyno atsakymus ir papildomus duomenis, tačiau šių dviejų eksportuojančių gamintojų atveju taip nebuvo. Be to, Komisija pažymi, kad šiuo konkrečiu atveju, nepaisant to, kad šios šalys nebendradarbiavo ir todėl jų patalpose nebuvo atliktas patikrinimas, atliekant papildomą specialų faktų atskleidimą jų pateikti duomenys buvo išnagrinėti iš esmės, net jei jie nebuvo patikrinti. Tokia informacija taip pat buvo iš esmės atmesta po to, kai buvo sutikrinta su Rusijos Vyriausybės ir pareiškėjų pateikta informacija. Priešingai, nei teigė bendrovės, nebuvo didelių įvairių suinteresuotųjų šalių pateiktų duomenų neatitikimų. Tik jų informacija labai skyrėsi nuo visos kitos byloje turimos informacijos ir, dar svarbiau, tai, kad ši informacija buvo susijusi su 2017 m., buvusiais prieš peržiūros tiriamąjį laikotarpį, ir su naujesniu 2018 m. laikotarpiu, apie kurį Rusijos Vyriausybė pateikė informacijos. Be to, pareiškėjų ir Rusijos Vyriausybės pateikti duomenys, kuriais Komisija rėmėsi atlikdama vertinimą, nors ir nebuvo identiški, atitiko vieni kitus. 2019 m. balandžio 24 d. pateiktose pastabose Rusijos Vyriausybė/Rusijos Federacijos Ekonominės plėtros ministerija pati patvirtino, kad pareiškėjų pateikti duomenys yra teisingi. Tuo remdamasi Komisija iš esmės ir nepriklausomai nuo to, ar tokia informacija patikrinta, padarė išvadą, kad eksportuojančių gamintojų pateikta informacija buvo pasenusi ir todėl nereikšminga, be to, ji buvo nepatikima ir todėl negali būti naudojama nepanaudotiems Rusijos pajėgumams apskaičiuoti.

                     (186)

                     Trečia, priešingai, nei teigė bendrovės, atlikdama skaičiavimus Komisija rėmėsi Rusijos Vyriausybės pateiktais pačių bendrovių duomenimis ir oficialiais Rusijos pajėgumų statistiniais duomenimis (o ne pareiškėjo pateikta informacija). Be to, Komisija negali sutikti su tuo, kad taikant skirtingas metodikas būtų galima gauti tokius skirtingus rezultatus, kaip matyti iš bendrovių pateiktų gamybos pajėgumų duomenų. Dėl šios priežasties Komisija atmeta teiginį, kad ji rinkosi jai tinkamiausius iš turimų duomenų. Sutikrinus duomenis su oficialiais statistiniais duomenimis, bendrovių pateiktos informacijos nebuvo galima patvirtinti, todėl ji buvo atmesta.

                     (187)

                     Ketvirta, Komisija nesutiko, kad šiuo atveju tinkamiausia informacija yra bendrovių pateikta informacija. Kryžminė patikra su oficialiais duomenimis parodė, kad pateikti gamybos pajėgumų duomenys buvo neteisingi, todėl ši informacija laikyta nepatikima ir nepanaudota Komisijos išvadose. Komisija nusprendė naudoti pareiškėjų pateiktą informaciją, kuri atitiko Rusijos oficialius statistinius duomenis. Atsižvelgiant į pagrindinį reglamentą ir bendrovių nurodytą PPO taikomą sąvoką, nustatyta, kad šiuo atveju ši informacija yra „tinkamiausia“. Todėl bendrovių pateiktas tvirtinimas buvo atmestas.

                     (188)

                     Bet kuriuo atveju Komisija priminė, kad nepanaudotų pajėgumų vertinimas buvo tik vienas iš kelių kitų elementų ir rodiklių, kuriais ji teisiškai privalo pagrįsti savo išvadas dėl žalos pasikartojimo atlikdama priemonių galiojimo termino peržiūras.

                     (189)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad Rusijos eksportuojantys gamintojai turi didelių nepanaudotų pajėgumų, kuriuos jie galėtų panaudoti į Sąjungos rinką eksportuojamam ferosiliciui gaminti, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               3.3.2.2.   Galimybė patekti į kitas rinkas

                     (190)

                     Kaip aprašyta 168 konstatuojamojoje dalyje, naujausi pokyčiai Japonijos rinkoje rodo, kad importas iš Malaizijos palaipsniui perims kito importo rinkos dalį. Japonija taip pat yra svarbiausia Rusijos ferosilicio eksporto rinka. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Japonijos rinkai teko 30 % (arba 127 000 tonų) viso Rusijos ferosilicio eksporto. Jei būtų panaikintos šiuo metu galiojančios priemonės, tikėtina, kad Rusijos eksportuojantys gamintojai bent dalį šio eksporto dempingo kaina nukreiptų į Sąjungą.

               3.3.2.3.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (191)

                     Kadangi nebuvo bendradarbiaujama, siekiant palyginti Rusijos eksporto į Sąjungą kainas su Rusijos eksporto į kitas eksporto rinkas kainomis, pasinaudota duomenų bazės „Global Trade Atlas“ (GTA) ir Rusijos muitinės užsienio prekybos statistiniais duomenimis, iš kurių matyti, kad abu šaltiniai duoda beveik tą patį rezultatą. Tuo remiantis vidutinė Rusijos pardavimo eksportui į Sąjungą kaina buvo 1 149 EUR už toną (arba +8,1 %) didesnė už bendrą vidutinę Rusijos pardavimo eksportui kainą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tik dviejose iš 36 šalių Rusijos eksportuojantys gamintojai pardavė vidutiniškai didesnėmis nei Sąjungoje kainomis. Toks pardavimas sudarė mažiau nei 1 % visos eksporto apimties. Todėl Komisija nustatė, kad eksportas į Sąjungą Rusijos eksportuotojams yra gerokai patrauklesnis nei eksportas į beveik visas kitas šalis.

                     (192)

                     Atskleidus faktus du 191 konstatuojamojoje dalyje nurodyti Rusijos eksportuojantys gamintojai nesutiko su Komisijos išvadomis dėl Sąjungos rinkos patrauklumo Rusijos ferosilicio pramonei. Jie suabejojo Rusijos muitinės užsienio prekybos statistikoje nurodytomis kainomis, nes jos yra nepatikimos. Tačiau šis teiginys nebuvo išsamiau pagrįstas ir nebuvo pasiūlyta jokių alternatyvių Rusijos eksporto kainų palyginimo su skirtingomis rinkomis būdų. Primenama, kad dvi susijusios šalys yra du iš didžiausių Rusijos eksportuojančių gamintojų ir jeigu jos būtų nusprendusios bendradarbiauti atliekant tyrimą, quod non, tuomet Komisija būtų galėjusi atidžiai įvertinti Rusijos panašių produktų eksporto į įvairias pasaulio rinkas kainas, remdamasi jų pačių pardavimu eksportui. Be to, du eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad Rusijos eksporto į Sąjungą apimtis yra nežymi, todėl remiantis tokio importo kainomis neįmanoma padaryti jokių išvadų. Kaip nurodyta 157 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos importas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 0,4 % viso Sąjungos suvartojimo, ir Komisija manė, kad toks importo lygis buvo pakankamai tipiškas. Galiausiai šios šalys teigė, kad KLR nustato ferosilicio kainą, o kiti rinkos dalyviai paprastai laikosi tų kainų ir nedaug nukrypsta. Nepriklausomai nuo to, ar taip yra, Komisija manė, kad tai nėra svarbu vertinant Sąjungos rinkos patrauklumą kainų atžvilgiu, palyginti su kitomis rinkomis. Todėl tvirtinimai buvo atmesti.

                     (193)

                     Kaip minėta 172 konstatuojamojoje dalyje, be Sąjungos rinkoje vyraujančių kainų, Sąjungos rinkos dydis yra dar vienas svarbus veiksnys, prisidedantis prie jos patrauklumo.

               3.3.3.   Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

                     (194)

                     Atsižvelgiant į dempingo tęsimąsi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, eksportuotojų kainodarą trečiosiose rinkose, esamus nepanaudotus Rusijos pajėgumus, Sąjungos rinkos dydį ir vyraujančias kainas toje rinkoje, taip pat į tai, kad tikimasi, jog galimybė patekti į kitą svarbią eksporto rinką sumažės, yra didelė tikimybė, kad nustojus galioti priemonėms dempingas iš Rusijos tęstųsi arba pasikartotų.

               3.4.   Bendros išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

                     (195)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Kinijos ir Rusijos į Sąjungos rinką ir toliau importuota dempingo kaina.

                     (196)

                     Komisija taip pat gavo įrodymų, kad abiejose nagrinėjamosiose šalyse yra daug nepanaudotų pajėgumų, kad Sąjungos rinka yra patraukli kainų ir dydžio požiūriu ir kad į ją gali būti nukreiptas kitoms šalims skirtas eksportas.

                     (197)

                     Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad pasibaigus antidempingo priemonių galiojimui dempingas tikriausiai tęsis arba pasikartos.

               4.   ŽALA

         4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

                     (198)

                     Panašų produktą nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje gamino penki gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

                     (199)

                     Remiantis Sąjungos pramonės pateikta informacija apskaičiuota, kad bendra Sąjungos gamyba peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 241 000 tonų. Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kurie pagamino daugiau kaip 90 % viso panašaus produkto Sąjungoje.

               4.2.   Sąjungos suvartojimas

                     (200)

                     Komisija Sąjungos suvartojimą apskaičiavo kaip Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir viso importo į Sąjungą, remiantis COMEXT duomenų bazės (Eurostatas) duomenimis, sumą.

                     (201)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas Sąjungoje išliko stabilus, išskyrus 2016 m., kai jis labai sumažėjo. Kainos pradėjo itin mažėti 2015 m. ketvirtąjį ketvirtį ir 2016 m. neigiamai paveikė visą rinką. Plieno sektorius yra pagrindinis ferosilicio galutinės paskirties sektorius; plieno gamyba Europos Sąjungoje sumažėjo nuo 165,9 mln. tonų 2015 m. iki 162,1 mln. tonų 2016 m. (–2,3 %) (94). Be to, antrąjį 2015 m. pusmetį labai sumažėjo atsargos, dėl to sumažėjo kainos. Todėl dėl žemų kainų sumažėjo gamybos apimtis, o per kitus dvejus metus (2016 ir 2017 m.) atsargos palaipsniui mažėjo.

                        1 lentelė

                        Sąjungos suvartojimas (tonomis)

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Bendras suvartojimas

                                 752 111

                                 578 894

                                 700 509

                                 776 354

                                 740 144

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    77

                                    93

                                    103

                                    98

                                    Šaltinis: Eurostatas, Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               4.3.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

         4.3.1.   Bendras importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikio vertinimas

                     (202)

                     Komisija nagrinėjo, ar nagrinėjamųjų šalių kilmės ferosilicio importą reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.

                     (203)

                     Nustatytas importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies dempingo skirtumas viršijo de minimis ribą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, o importo iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip nurodyta 43 ir 157 konstatuojamosiose dalyse.

                     (204)

                     Bendras vertinimas laikytas tinkamu, atsižvelgiant į panašias importo iš šių dviejų šalių ir panašaus Sąjungos produkto konkurencijos sąlygas. Komisija nustatė, kad konkurencijos sąlygos buvo panašios, nes iš KLR ir Rusijos importuotas peržiūrimasis produktas ir Sąjungos pramonės gaminamas ir Sąjungos rinkoje parduodamas panašus produktas buvo panašūs ir laikyta, kad jie platinami tais pačiais prekybos kanalais.

                     (205)

                     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manyta, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijų. Todėl importas iš KLR ir Rusijos vertintas bendrai.

               4.3.2.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

                     (206)

                     Komisija importo iš KLR ir Rusijos į Sąjungą apimtį nustatė remdamasi COMEXT duomenų bazės (Eurostatas) duomenimis, o importo rinkos dalį – lygindama šią importo apimtį su Sąjungos suvartojimu, kaip parodyta 1 lentelėje.

                     (207)

                     Peržiūrimojo produkto importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių į Sąjungos rinką apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 17 %. Tačiau importo iš KLR apimtis 2018 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo daugiau nei keturis kartus, o importo iš Rusijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo daugiau nei perpus, nors nuo 2016 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio ji didėjo.

                        2 lentelė

                        Sąjungos importo apimtis (tonomis)

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Importo iš KLR apimtis

                                 614

                                 305

                                 235

                                 2 719

                                 2 804

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    50

                                    38

                                    443

                                    457

                                 Importo iš Rusijos apimtis

                                 6 006

                                 318

                                 1 409

                                 2 653

                                 2 722

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    5

                                    23

                                    44

                                    45

                                 Nagrinėjamosios šalys

                                 6 620

                                 623

                                 1 644

                                 5 372

                                 5 526

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    9

                                    25

                                    81

                                    83

                                    Šaltinis: Eurostatas, duomenys pakoreguoti atsižvelgiant į 75 % silicio kiekį ().

                     (208)

                     Importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo ir išliko mažesnė nei 1 %. Taigi nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo ir toliau importuojama iš KLR ir Rusijos į Sąjungą, nors ir mažesniu mastu.

                        3 lentelė

                        Sąjungos rinkos dalis (%)

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 KLR

                                 0,1 %

                                 0,1 %

                                 0,0 %

                                 0,4 %

                                 0,4 %

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    65

                                    41

                                    429

                                    464

                                 Rusija

                                 0,8 %

                                 0,1 %

                                 0,2 %

                                 0,3 %

                                 0,4 %

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    7

                                    25

                                    43

                                    46

                                 Nagrinėjamosios šalys

                                 0,9 %

                                 0,1 %

                                 0,2 %

                                 0,7 %

                                 0,7 %

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    12

                                    27

                                    79

                                    85

                                    Šaltinis: Eurostatas, Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               4.3.3.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos ir priverstinis kainų mažinimas

                     (209)

                     Komisija importo kainas nustatė remdamasi COMEXT duomenų bazės (Eurostatas) duomenimis.

                     (210)

                     Vidutinės peržiūrimojo produkto importo iš KLR kainos 2017 m. labai padidėjo, tačiau 2018 m. sumažėjo 74 procentiniais punktais. Apskritai Kinijos taikoma kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 %. Rusijos atveju nustatyta priešinga tendencija – jos taikomų kainų lygis 2016 ir 2017 m. buvo žemesnis, tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 9 %.

                        4 lentelė

                        Importo kainos (EUR/t)

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Importo kaina (KLR)

                                 1 319

                                 1 317

                                 2 086

                                 1 109

                                 1 234

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    100

                                    158

                                    84

                                    94

                                 Importo iš Rusijos kaina

                                 1 113

                                 764

                                 770

                                 1 175

                                 1 211

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    69

                                    69

                                    106

                                    109

                                    Šaltinis: Eurostatas, duomenys pakoreguoti atsižvelgiant į 75 % silicio kiekį ().

                     (211)

                     Priverstinį kainų mažinimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį Komisija nustatė lygindama:

                     (212)

                     atrinktų Sąjungos gamintojų peržiūrimojo produkto vidutinę svertinę pardavimo kainą, taikytą nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotą atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir

                     (213)

                     Eurostato nurodytas peržiūrimojo produkto importo iš KLR ir Rusijos CIF kainas, pakoreguotas atsižvelgiant į iškrauto produkto kainą, įskaitant konvencinio muito ir išlaidų po importo sumą.

                     (214)

                     Palyginus gautas rezultatas išreikštas Sąjungos pramonės kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi.

                     (215)

                     Atlikus palyginimą nustatyta, kad dėl importo iš Rusijos Sąjungos rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutiniškai 1,0 % priverstinai mažintos kainos.

                     (216)

                     Dėl importo iš KLR Sąjungos rinkos kainos nebuvo priverstinai mažinamos, nes importo kainos buvo 0,4 % didesnės. Tačiau, vertinant Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas (95), dėl pastarųjų kainų Sąjungos rinkos kainos priverstinai mažinamos 1,7 %.

                     (217)

                     Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Sąjungos rinka taptų patraukli tiek Rusijos, tiek Kinijos eksportuojantiems gamintojams, nes kainų lygis Sąjungoje yra aukštesnis nei kitose šalyse, į kurias jos eksportuoja. Šis patrauklumas paskatintų Rusiją ir Kiniją toliau vykdyti dempingą Sąjungos rinkoje ir (bent iš dalies) nukreipti savo nepanaudotus pajėgumus į Sąjungos rinką. Vien dėl tokio importo padidėjimo kainos Sąjungoje sumažėtų. Be to, kaip rodo Rusijos eksporto į Sąjungą kainos ir Kinijos eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos, tikėtina, kad dėl tokio importo Sąjungos pramonės kainos būtų priverstinai mažinamos.

                     (218)

                     Dėl importo iš Rusijos ir Kinijos apimties dydžio Sąjungos pramonės kainos būtų ženkliai smukdomos. Tikėtina, kad, norėdama konkuruoti su padidėjusia importo mažesne kaina iš nagrinėjamųjų šalių apimtimi, Sąjungos pramonė turėtų susitaikyti su prarasta rinkos dalimi ir (arba) būtų priversta sumažinti savo kainas, kad išsaugotų savo rinkos dalį.

                     (219)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad tikėtina, kad jei būtų leista nebetaikyti priemonių, dėl importo iš Rusijos ir KLR būtų priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos arba vien dėl apimties dydžio ir dempingo kainų Sąjungos rinkos kainos būtų smukdomos.

               4.4.   Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR ir Rusiją

                     (220)

                     Vienas eksportuotojas teigė, kad importas iš nagrinėjamųjų šalių buvo pakeistas importu iš Norvegijos, Malaizijos, Egipto ir Brazilijos.

                     (221)

                     Ferosilicis iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR ir Rusiją, daugiausia buvo importuojamas iš Norvegijos ir sudarė 39 % importo iš kitų šalių nei nagrinėjamosios šalys peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Malaizijai, Egiptui ir Brazilijai teko atitinkamai 11 %, 5 % ir 7 % viso importo. Tačiau eksportuotojas nepateikė jokių įrodymų, kad šis importas į Sąjungos rinką buvo vykdomas dempingo kaina.

                     (222)

                     Kadangi bendra importo iš trečiųjų šalių rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko stabili, o 2016 ir 2017 m. laikinai šiek tiek sumažėjo, eksportuotojo tvirtinimas dėl to laikotarpio negaliojo.

                        5 lentelė

                        Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Importo iš Norvegijos apimtis (tonomis)

                                 204 913

                                 144 649

                                 127 832

                                 208 628

                                 205 858

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    71

                                    62

                                    102

                                    100

                                 Norvegijai tenkanti rinkos dalis

                                 27,2 %

                                 25,0 %

                                 18,2 %

                                 26,9 %

                                 27,8 %

                                 Importo iš Malaizijos apimtis (tonomis)

                                 21 393

                                 12 311

                                 44 252

                                 53 037

                                 57 413

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    58

                                    207

                                    248

                                    268

                                 Malaizijai tenkanti rinkos dalis

                                 2,8 %

                                 2,1 %

                                 6,3 %

                                 6,8 %

                                 7,8 %

                                 Importo iš Egipto apimtis (tonomis)

                                 26 398

                                 25 127

                                 39 836

                                 28 269

                                 24 277

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    95

                                    151

                                    107

                                    92

                                 Egiptui tenkanti rinkos dalis

                                 3,5 %

                                 4,3 %

                                 5,7 %

                                 3,6 %

                                 3,3 %

                                 Importo iš Brazilijos apimtis (tonomis)

                                 6 772

                                 13 813

                                 15 129

                                 35 731

                                 34 974

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    204

                                    223

                                    528

                                    516

                                 Brazilijai tenkanti rinkos dalis

                                 0,9 %

                                 2,4 %

                                 2,2 %

                                 4,6 %

                                 4,7 %

                                 Importo iš kitų šalių apimtis (tonomis)

                                 278 791

                                 180 972

                                 265 243

                                 233 305

                                 207 218

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    65

                                    95

                                    84

                                    74

                                 Kitoms šalims tenkanti rinkos dalis

                                 37,1 %

                                 31,3 %

                                 37,9 %

                                 30,1 %

                                 28,0 %

                                 Bendra trečiosioms šalims tenkanti Sąjungoje rinkos dalis (išskyrus KLR ir Rusiją)

                                 71,6 %

                                 65,1 %

                                 70,3 %

                                 72,0 %

                                 71,6 %

                                    Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    91

                                    98

                                    101

                                    100

                                    Šaltinis: Eurostatas, duomenys pakoreguoti atsižvelgiant į 75 % silicio kiekį.

               4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         4.5.1.   Bendrosios pastabos

                     (223)

                     Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai rodikliai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

                     (224)

                     Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai įvertinti atlikta atranka.

                     (225)

                     Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais.

                     (226)

                     Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis.

                     (227)

                     Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

                     (228)

                     Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo.

                     (229)

                     Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

               4.5.2.   Makroekonominiai rodikliai

         4.5.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (230)

                     Nors 2016 m. gamyba sumažėjo, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba padidėjo 3 %.

                        6 lentelė

                        Sąjungos gamyba

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Gamyba (tonomis)

                                 234 694

                                 212 803

                                 231 614

                                 234 691

                                 241 609

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                 100

                                 91

                                 99

                                 100

                                 103

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (231)

                     Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu nesikeitė.

                        7 lentelė

                        Sąjungos gamybos pajėgumai

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Pajėgumai (tonomis)

                                 300 050

                                 286 050

                                 296 508

                                 301 918

                                 303 329

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    95

                                    99

                                    101

                                    101

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (232)

                     Pajėgumų naudojimas kito panašiai kaip gamyba ir per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 2 % iki 80 %.

                        8 lentelė

                        Sąjungos pajėgumų naudojimas

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Pajėgumų naudojimas (%)

                                 78 %

                                 74 %

                                 78 %

                                 78 %

                                 80 %

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    95

                                    100

                                    99

                                    102

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               4.5.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                     (233)

                     Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nesusijusiems pirkėjams nagrinėjamuoju laikotarpiu nekito, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo 1 %.

                        9 lentelė

                        Sąjungos pardavimo apimtis

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Sąjungos pardavimo apimtis

                                 207 224

                                 201 399

                                 206 574

                                 212 012

                                 204 878

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    97

                                    100

                                    102

                                    99

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (234)

                     Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis 2016 m. labai padidėjo, tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko stabili, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia, ir sudarė 27,7 %.

                        10 lentelė

                        Sąjungai tenkanti rinkos dalis

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Sąjungos pramonei tenkanti rinkos dalis (%)

                                 27,6 %

                                 34,8 %

                                 29,5 %

                                 27,3 %

                                 27,7 %

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    126

                                    107

                                    99

                                    100

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               4.5.2.3.   Augimas

                     (235)

                     Nuo 2015 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio Sąjungos suvartojimas sumažėjo 2 %, o Sąjungos pramonės pardavimas sumažėjo 1 %. Todėl jai tenkanti rinkos dalis išliko stabili.

               4.5.2.4.   Užimtumas ir našumas

                     (236)

                     Sąjungos pramonės užimtumo lygis 2015–2018 m. sumažėjo 12 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo 6 procentiniais punktais. Apskritai Sąjungos pramonės užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 %. Staigų užimtumo lygio padidėjimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu galima paaiškinti viena vieno iš Europos gamintojų gamykla, kuri peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo visiškai skirta peržiūrimajam produktui, taigi jam gaminti buvo paskirta visa jos darbo jėga.

                        11 lentelė

                        Užimtumas

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Užimtumas (etato ekvivalentais)

                                 842

                                 760

                                 743

                                 738

                                 795

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    90

                                    88

                                    88

                                    94

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (237)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, kuris matuojamas etato ekvivalentui tenkančia per metus pagaminama produkcija (tonomis), pradžioje sudarė 279 tonas etato ekvivalentui ir per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 9 %.

                        12 lentelė

                        Sąjungos našumas

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Našumas (tonomis etato ekvivalentui)

                                 279

                                 280

                                 312

                                 318

                                 304

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    100

                                    112

                                    114

                                    109

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               4.5.2.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

                     (238)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad KLR ir Rusijos vykdomas dempingas tęsėsi ir kad dempingo skirtumų dydis, kaip nurodyta 155 ir 162 konstatuojamosiose dalyse, yra didesnis už de minimis lygį.

                     (239)

                     Tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimojo produkto importo iš nagrinėjamųjų šalių lygis išliko nedidelis –0,7 %.

               4.5.3.   Mikroekonominiai rodikliai

         4.5.3.1.   Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

                     (240)

                     Sąjungos pramonės pardavimo nesusijusiems pirkėjams vieneto kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 15 % iki 1 338 EUR už toną. Gamybos sąnaudos padidėjo 20 % iki 1 250 EUR už toną, o tai paaiškina pardavimo kainos padidėjimą.

                        13 lentelė

                        Vieneto kaina ir vieneto sąnaudos Sąjungos rinkoje

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Sąjungos vieneto kaina nesusijusiems pirkėjams (EUR/t)

                                 1 163

                                 905

                                 1 197

                                 1 414

                                 1 338

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    78

                                    103

                                    122

                                    115

                                 Sąjungos gamybos sąnaudos (EUR/t)

                                 1 042

                                 928

                                 1 056

                                 1 215

                                 1 250

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    89

                                    101

                                    117

                                    120

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               4.5.3.2.   Darbo sąnaudos

                     (241)

                     Nuo 2015 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 41 %, nes bendros darbo sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo, o užimtumas (etato ekvivalentais) sumažėjo.

                        14 lentelė

                        Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Darbo sąnaudos (EUR/EE)

                                 30 078

                                 28 043

                                 35 183

                                 40 753

                                 42 269

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    93

                                    117

                                    135

                                    141

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.
                                 EE – etato ekvivalentas.

               4.5.3.3.   Atsargos

                     (242)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų lygis sumažėjo. 2016 m. jis sumažėjo net 59 %, o likusią nagrinėjamojo laikotarpio dalį padidėjo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko 31 % mažesnis, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia.

                        15 lentelė

                        Atsargos

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                                 36 846

                                 14 975

                                 15 968

                                 22 625

                                 25 495

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    41

                                    43

                                    61

                                    69

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               4.5.3.4.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

                     (243)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentine dalimi, sumažėjo nuo 10,7 % pelno 2015 m. iki 7,4 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                     (244)

                     Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, kito maždaug taip pat kaip pelningumas. Ji sumažėjo nuo 93,2 % 2015 m. iki 54,9 % per peržiūros tiriamąjį laikotarpį, t. y. nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 41 %.

                     (245)

                     Grynasis pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų pajėgumas patiems finansuoti savo veiklą. Veiklos grynasis pinigų srautas atitiko pelningumo tendenciją. 2015 m. jis buvo maždaug 25 mln. EUR, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo iki maždaug 23 mln. EUR (t. y. sumažėjo 8 %).

                        16 lentelė

                        Pelningumas ir investicijų grąža

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Sąjungos pelningumas (grynojo pardavimo proc.)

                                 10,7 %

                                 –2,2  %

                                 10,9 %

                                 13,5 %

                                 7,4 %

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    – 21

                                    102

                                    126

                                    69

                                 Investicijų grąža (išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnu, %)

                                 93,2 %

                                 –16,8  %

                                 59,4 %

                                 83,3 %

                                 54,9 %

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                    100

                                    -18

                                    64

                                    89

                                    59

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                        17 lentelė

                        Pinigų srautas

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Pinigų srautas (EUR)

                                 24 809 939

                                 10 679 967

                                 27 923 572

                                 35 928 315

                                 22 945 093

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                       100

                                       43

                                       113

                                       145

                                       92

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

                     (246)

                     Sąjungos pramonės metinės investicijos į panašaus produkto gamybą nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo ir sumažėjo nuo maždaug 11 mln. EUR 2015 m. iki maždaug 8 mln. EUR peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, t. y. sumažėjo 25 %.

                        18 lentelė

                        Investicijos

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 2017 m.

                                 2018 m.

                                 Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                                 Grynosios investicijos (EUR)

                                 10 955 734

                                 3 836 877

                                 10 911 592

                                 6 226 775

                                 8 227 422

                                 Indeksas (2015 m. = 100)

                                       100

                                       35

                                       100

                                       57

                                       75

                                    Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti klausimyno atsakymai.

               4.6.   Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

                     (247)

                     Atlikus tyrimą nustatyta, kad po ankstesnio peržiūros tyrimo produktų importas mažomis dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių toliau mažėjo. Tai leido Sąjungos pramonei pasiekti aukštą gamybos lygį ir išlaikyti stabilią gamybos ir pardavimo apimtį bei rinkos dalį, todėl bendra finansinė padėtis buvo palyginti stabili.

                     (248)

                     Išnagrinėti makro ir mikro rodikliai parodė, kad antidempingo priemonėmis buvo pasiektas jų tikslas pašalinti Sąjungos gamintojams daromą žalą.

                     (249)

                     Todėl padaryta išvada, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei nebuvo daryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

               5.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

                     (250)

                     247 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei materialinė žala nedaryta. Todėl pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija vertino, ar yra tikimybė, kad pasikartotų dėl importo dempingo kaina iš KLR ir Rusijos daroma žala, jei būtų leista nebetaikyti priemonių. Remiantis pirma aprašytomis tendencijomis galima teigti, kad antidempingo priemonėmis buvo pasiektas jų tikslas pašalinti Sąjungos gamintojams daromą žalą.

                     (251)

                     Dėl to Komisija nagrinėjo gamybos pajėgumus ir nepanaudotus pajėgumus nagrinėjamosiose šalyse, Sąjungos rinkos patrauklumą ir importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

               5.1.   Nepanaudoti gamybos/perdirbimo pajėgumai

                     (252)

                     Kaip minėta 166 ir 176 konstatuojamosiose dalyse, Kinijos ir Rusijos eksportuotojai turi didelių nepanaudotų pajėgumų, leidžiančių greitai padidinti eksportą. Apskaičiuota, kad jų nepanaudoti pajėgumai sudaro atitinkamai apie 6 531 000 tonų ir 265 000 tonų, o tai yra maždaug devynis kartus daugiau nei Sąjungos suvartojimas.

                     (253)

                     Atskleidus faktus du Rusijos eksportuotojai teigė, kad sudėjus Rusijos ir Kinijos eksportuotojų nepanaudotus pajėgumus gautas klaidingas ir šališkas skaičius.

                     (254)

                     Šie tvirtinimai yra faktiškai neteisingi, nes Komisija nesudėjo Rusijos ir Kinijos eksportuotojų nepanaudotų pajėgumų. Kaip nurodyta 250 konstatuojamojoje dalyje, KLR (166 konstatuojamoji dalis) ir Rusija (176 konstatuojamoji dalis) vertintos atskirai. Dėl Rusijos Komisija nustatė, kad jei priemonės būtų panaikintos, Rusijos gamintojai turėtų pakankamai nepanaudotų pajėgumų, kurie, remiantis skaičiavimais, sudarytų 265 000 tonų, kad Sąjungos rinkoje, kurioje per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo suvartojama 740 144 tonų, sudarytų dempingo kaina importuojamo ferosilicio perteklinę pasiūlą.

                     (255)

                     Todėl Komisija tebesilaiko savo išvados, kad Rusijoje yra daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos būtų galima panaudoti tiekimui į Sąjungos rinką, jei priemonės nustotų galioti, ir tvirtinimas atmetamas.

               5.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (256)

                     Atsižvelgiant į didesnes kainas Sąjungos rinkoje, palyginti su trečiųjų šalių rinkomis, kaip aprašyta 171 ir 191 konstatuojamosiose dalyse, tikėtina, kad nustojus galioti antidempingo priemonėms šiuo metu į tas šalis eksportuojami dideli kiekiai būtų nukreipti į Sąjungos rinką.

                     (257)

                     Tuo remiantis, jei priemonės nebūtų taikomos, Kinijos ir Rusijos gamintojai veikiausiai padidintų eksporto dempingo kaina į Sąjungos rinką apimtį ir užimamą rinkos dalį, dėl kurių būtų priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos arba bent jau būtų daromas didesnis spaudimas Sąjungos pramonės pardavimo kainoms, kaip paaiškinta 213–216 konstatuojamosiose dalyse.

                     (258)

                     Vienas eksportuotojas teigė, kad Sąjungos rinkos dalį, kuri anksčiau teko importui iš Kinijos ir Rusijos, perėmė kitos trečiosios šalys, todėl labai mažai tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms importas iš nagrinėjamųjų šalių labai padidėtų. Šis eksportuotojas taip pat teigė, kad Sąjungos rinka nėra tokia patraukli kaip kitų trečiųjų šalių rinkos, kuriose užmegzti tvirti ryšiai.

                     (259)

                     Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad kainos Sąjungos rinkoje buvo didesnės nei kitose nagrinėjamųjų šalių eksporto rinkose. Be to, nors Kinijos ir Rusijos eksportuotojai užėmė tik nedidelę Sąjungos rinkos dalį, jie toliau vykdė dempingą. Tai, kartu su dideliais nepanaudotais KLR ir Rusijos pajėgumais, veikiausiai padidins eksporto dempingo kaina į Sąjungos rinką užimamą rinkos dalį, todėl Komisija šiuos tvirtinimus atmetė.

               5.3.   Importo iš nagrinėjamųjų šalių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, jei būtų leista nebetaikyti priemonių

                     (260)

                     Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, importas iš nagrinėjamųjų šalių veikiausiai padidėtų dėl Sąjungos rinkos patrauklumo, kaip nurodyta 254–257 konstatuojamosiose dalyse. Tikėtina, kad dėl šio importo Sąjungos pramonės kainos bus priverstinai mažinamos arba bent bus daromas didelis spaudimas mažinti nežalingas Sąjungos pramonės kainas, kaip nustatyta 213–217 konstatuojamosiose dalyse.

                     (261)

                     Vienas eksportuotojas teigė, kad Sąjungos suvartojimas padidės dėl padidėjusios paklausos galutinės grandies plieno sektoriuje. Kita vertus, pareiškėjas teigė priešingai. Bet kuriuo atveju, net jei Sąjungos suvartojimas ateityje pakistų teigiama linkme, tai nesumažintų žalingo importo dempingo kaina iš nagrinėjamųjų šalių poveikio, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

                     (262)

                     Atskleidus faktus du Rusijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad Komisija turėtų vadovautis griežtesniais standartais, susijusiais su įrodymais, reikalingais Rusijos žalos pasikartojimo tikimybei pagrįsti, nes išvada dėl tolesnio dempingo padaryta remiantis nežymiu Rusijos importu į Sąjungą. Iš Eurostato duomenų bazės statistinių duomenų matyti, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį į Sąjungą iš Rusijos buvo importuotos 2 735 tonos ferosilicio, t. y. maždaug 0,4 % viso Sąjungos suvartojimo (96).

                     (263)

                     Kaip išdėstyta 192 konstatuojamojoje dalyje, Komisija padarė išvadą, kad toks importo lygis buvo pakankamai tipiškas, kad būtų galima nagrinėti, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas dempingas. Be to, Komisija taip pat analizavo eksporto į trečiąsias šalis tendencijas ir padarė išvadą, kad tikėtina, jog eksportas į trečiąsias šalis būtų nukreiptas į Sąjungą dėl Sąjungos rinkos kainų ir dydžio (191–193 konstatuojamosios dalys). Todėl Komisija nesutinka, kad jos išvados dėl žalos pasikartojimo tikimybės buvo pagrįstos standarto neatitinkančiais įrodymais. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

               5.4.   Išvada dėl materialinės žalos pasikartojimo tikimybės

                     (264)

                     Veikiausiai padidėjus importui iš Kinijos ir Rusijos dideliais kiekiais dempingo kaina, Sąjungos pramonė būtų priversta mažinti gamybą arba kainas. Kalbant apie importą iš Rusijos, Sąjungos pramonė turėtų mažinti savo kainas, kad galėtų konkuruoti tuo pačiu kainų lygiu. KLR nepanaudoti pajėgumai yra tokie dideli, kad net nedidelis pardavimo perkėlimas į Sąjungą neigiamai paveiktų Sąjungos pramonę, ypač atsižvelgiant į tai, kad Kinijos eksportas į kitas trečiąsias šalis parodė, jog kainos gali būti sumažintos tiek, kad Sąjungos pramonės kainos būtų priverstinai mažinamos. Sumažėjus Sąjungos pramonės gamybos apimčiai arba pardavimo kainoms labai greitai pablogėtų jos pelningumas ir kiti veiklos rodikliai.

                     (265)

                     Atskleidus faktus du Rusijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad dėl stabilios arba teigiamos Europos pramonės veiklos nagrinėjamuoju laikotarpiu žalos pasikartojimo tikimybė yra daug mažesnė. Rusijos Vyriausybė taip pat pažymėjo, kad Europos ferosilicio pramonės padėtis šiuo metu yra palanki ir stabili.

                     (266)

                     Atlikus tyrimą Komisija iš tiesų patvirtino, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei materialinė žala nedaryta. Tačiau dideli nepanaudoti pajėgumai Rusijoje kelia pavojų Sąjungos pramonės padėčiai, nes ji būtų priversta mažinti gamybą arba kainas, jei priemonės būtų panaikintos. Sąjungos rinkos patrauklumas ir geresnės kainos nei kitose eksporto paskirties šalyse sustiprina didelę galimybę, kad panaikinus priemones iš Rusijos eksportuojami kiekiai galėtų būti nukreipti į Sąjungą. Abu Rusijos eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių argumentų, kurie paneigtų šias Komisijos išvadas. Todėl tai, kad šiuo metu Sąjungos pramonei materialinė žala nedaroma, nėra pakankamas argumentas ir juo remiantis negalima daryti išvados, kad panaikinus priemones žala nepasikartotų.

                     (267)

                     Be to, Rusijos Vyriausybė teigė, kad Sąjungos rinka Rusijos gamintojams nėra patraukli, nes jie jau persiorientavo į trečiąsias rinkas nuo tada, kai buvo nustatytos antidempingo priemonės. Todėl Rusijos ferosilicio importo į Sąjungą padidėjimas būtų labai mažai tikėtinas ir Rusijos gamintojai negalėtų gerokai padidinti tiekimo į Sąjungą, jei priemonės būtų panaikintos.

                     (268)

                     Kaip nurodyta 191–193 konstatuojamosiose dalyse, kainos Sąjungos rinkoje yra didesnės, todėl Sąjungos rinka yra patrauklesnė eksportuotojams, be kita ko, dėl savo dydžio. Atsižvelgiant į kainų ir apimties potencialą, palyginti su kitomis trečiosiomis šalimis, nėra jokios priežasties, dėl kurios Rusijos eksportuotojai, siekdami didesnio pardavimo ir pelningumo, nepersiorientuotų į Sąjungos rinką (kaip teigia Rusijos Vyriausybė). Todėl Komisija tebesilaiko savo išvados, kad Rusijos eksportas veikiausiai būtų nukreiptas į Sąjungą, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

                     (269)

                     Rusijos Vyriausybė taip pat išreiškė susirūpinimą dėl to, kad Komisija ferosilicio importo iš Rusijos ir KLR poveikį vertino bendrai, nors ferosilicio importo iš šių dviejų šalių tendencijos buvo priešingos.

                     (270)

                     Nors tiesa, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu šių dviejų šalių importo į Sąjungą srautai skyrėsi, Rusijos Vyriausybė nepateikė jokių argumentų, paaiškinančių, kaip šie skirtumai turėtų įtakos išvadai dėl žalos pasikartojimo, jei priemonės būtų panaikintos. Kaip paaiškinta, žalos pasikartojimo faktas yra perspektyvinis vertinimas ir, remiantis Sąjungos rinkos patrauklumu ir abiejų šalių gamybos apimtimi, atlikus tyrimą nustatyta žalos pasikartojimo tikimybė. Kaip nurodyta 252 konstatuojamojoje dalyje, Komisija atitinkamai įvertino šalių pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą kiekvienai šaliai. Tik tada, padariusi išvadą, kad esama didelių nepanaudotų pajėgumų ir Sąjungos rinka yra patraukli abiejų šalių eksportui, ji padarė išvadą, kad yra tikimybė, jog su abiem šalimis susijusi žala pasikartos. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

                     (271)

                     Todėl galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog dabartinėms antidempingo priemonėms nustojus galioti materialinė žala pasikartos.

               6.   SĄJUNGOS INTERESAI

                     (272)

                     Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama visos Sąjungos interesams. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė reikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

               6.1.   Sąjungos pramonės interesai

                     (273)

                     Kaip minėta 262 konstatuojamojoje dalyje, jei būtų leista nebetaikyti antidempingo priemonių, Sąjungos pramonės padėtis veikiausiai labai pablogėtų. Todėl tolesnis priemonių taikymas būtų naudingas Sąjungos pramonei, nes Sąjungos gamintojai galėtų išsaugoti savo pardavimo apimtį, rinkos dalį, pelningumą ir apskritai gerą ekonominę padėtį. Priešingai, nustojus taikyti priemones kiltų didelė grėsmė Sąjungos pramonės gyvybingumui, nes Kinijos ir Rusijos importas dempingo kaina ir dideliais kiekiais veikiausiai būtų nukreiptas į Sąjungos rinką, todėl Sąjungos pramonei vėl būtų daroma materialinė žala.

                     (274)

                     Vienas eksportuotojas paprašė Komisijos pratęsti Rusijai taikomų priemonių galiojimą ne ilgesniam kaip dvejų metų laikotarpiui, kad būtų pasiekta tinkama visų Sąjungos pramonės suinteresuotųjų subjektų interesų pusiausvyra. Tačiau eksportuotojas nepateikė papildomų įrodymų, kaip dvejų metų laikotarpiu būtų užtikrinta geresnė visų Sąjungos suinteresuotųjų subjektų interesų pusiausvyra.

                     (275)

                     Po galutinio faktų atskleidimo du Rusijos eksportuojantys gamintojai pakartojo tvirtinimą, kad turėtų būti taikomas trumpesnis pratęsimo laikotarpis.

                     (276)

                     Komisija nustatė, kad Sąjungos pramonės padėtis ir materialinės žalos nebuvimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nebuvo išskirtinės aplinkybės. Komisija nustatė, kad pasibaigus priemonių galiojimui žala veikiausiai pasikartotų. Todėl šiuo atveju nėra elementų, kuriais remiantis būtų galima pagrįsti trumpesnį pratęsimą remiantis Sąjungos interesais.

               6.2.   Naudotojų interesai

                     (277)

                     Atlikus ankstesnį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą padaryta išvada, kad naudotojams nebūtų daromas neproporcingas poveikis, net jei priemonių galiojimas būtų pratęstas.

                     (278)

                     Vienas naudotojas bendradarbiavo atliekant šį tyrimą ir prieštaravo antidempingo priemonių atnaujinimui. Tačiau šis naudotojas nurodė, kad jis naudojo peržiūrimąjį produktą tik kaip kaitinamąją medžiagą gamybos procese. Kadangi peržiūrimasis produktas turėjo labai nedidelį poveikį šio naudotojo sąnaudų struktūrai, Komisija nerado jokių įrodymų, kad ankstesnio peržiūros tyrimo išvada per šį peržiūros tyrimą turėtų būti pakeista.

                     (279)

                     Be to, Rusijos Vyriausybė nesutiko su Komisijos teiginiu, kad ferosilicio kainos padidėjimas Sąjungos rinkoje nepadarytų žalos vartotojams, ir teigė, kad toliau taikant antidempingo priemones ferosiliciui būtų gaminami pernelyg brangūs ir nekonkurencingi metalurgijos produktai, atsižvelgiant į kitas plieno pramonei skirtas prekybos apsaugos priemones. Rusijos Vyriausybė nepateikė jokių šį tvirtinimą pagrindžiančių įrodymų.

                     (280)

                     Atsižvelgdama į tai, kad antidempingo priemonės jau taikomos, Komisija nesutiko, kad pratęsus priemonių taikymą kainos padidėtų. Be to, antidempingo muitais siekiama, kad dempingo kaina importuojamo produkto kaina būtų sąžiningo lygio. Taigi galimas kainų padidėjimas toje rinkoje lemtų ne pernelyg dideles ir nekonkurencingas produktų kainas, o sąžiningą konkurenciją. Neturėdama jokių įrodymų, kad šios išvados neteisingos, Komisija šį tvirtinimą atmetė.

                     (281)

                     Todėl Komisija padarė išvadą, kad šiuo metu galiojančios priemonės nedaro didelio neigiamo poveikio naudotojų finansinei padėčiai ir kad toliau taikant priemones jiems neturėtų būti daromas netinkamas poveikis.

               6.3.   Importuotojų interesai

                     (282)

                     Visiems žinomiems importuotojams pranešta apie šios peržiūros inicijavimą. Apie save pranešė keturi importuotojai, bet nė vienas iš jų peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimojo produkto iš nagrinėjamųjų šalių neimportavo.

                     (283)

                     Tačiau vienas importuotojas pateikė prieštaravimą dėl importuojamiems KLR kilmės produktams taikomų antidempingo priemonių atnaujinimo. Šis importuotojas teigė, kad Kinijos ferosilicio kaina tapo didesnė už panašaus produkto kainą Sąjungoje, Sąjungos pramonės struktūra nuo pradinio tyrimo pasikeitė ir ferosilicis, kurio sudėtyje yra mažai silicio, neturėtų būti įtrauktas į šį tyrimą, nes jis nebuvo įtrauktas į naujesnius antidempingo tyrimus dėl ferosilicio iš trečiųjų šalių, išskyrus nagrinėjamąsias šalis.

                     (284)

                     Importo iš KLR CIF kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vidutiniškai 1 234 EUR už toną, o Sąjungos kaina –1 338 EUR už toną. Komisija nustatė, kad KLR kilmės produktų kaina per paskutinį 2017 m. pusmetį padidėjo 75,5 %, o 2017 m. gruodžio mėn. pasiekė aukščiausią tašką – 2 005 USD už toną (97), nes kai kurios Kinijos gamyklos turėjo būti uždarytos dėl aplinkosaugos priežasčių. 2017 m. pabaigoje valdžios institucijos dėl aplinkosaugos priežasčių sustabdė ferosilicio gamybą svarbiame Ningsijos regione. Atnaujinus gamybą, po keturių mėnesių kainos sparčiai sumažėjo 31 % (2018 m. balandžio mėn. –1 387,5 USD už toną), o peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigoje – 40 % (2019 m. kovo mėn. – 1 195 USD už toną). Todėl bendrovės tvirtinimas, kad Kinijos ferosilicio kaina buvo didesnė už panašaus produkto kainą Sąjungoje, buvo atmestas, nes įtariamas padidėjimas buvo staigus, laikinas ir ribotas laiko atžvilgiu.

                     (285)

                     Dėl tvirtinimo, kad Sąjungos pramonės struktūra nuo pradinio tyrimo pasikeitė, atlikus tyrimą nustatyta, kad net jei Sąjungos pramonės struktūra šiek tiek pasikeitė, Komisijos išvados pagrįstos dabartiniais duomenimis ir susijusios su daugiau kaip 90 % viso Sąjungoje pagaminamo ferosilicio kiekio. Be to, importuotojas nepateikė jokių esminių argumentų, kaip ir kodėl Sąjungos pramonės struktūra būtų turėjusi įtakos galiojančių priemonių taikymui. Tuo remdamasi Komisija šį tvirtinimą atmetė.

                     (286)

                     Dėl ferosilicio, kurio sudėtyje yra mažai silicio, įtraukimo į šią peržiūrą, produkto apibrėžtoji sritis yra tokia pati kaip ir pradinėje peržiūroje. Komisija pažymėjo, kad Sąjungos pramonė vis dar gamina šios rūšies produktą. Tai, kad kituose antidempingo tyrimuose nagrinėtas ne tas pats produktas kaip šioje peržiūroje, nekeičia Komisijos šio tyrimo išvadų dėl dempingo tęsimosi ir peržiūrimajam produktui daromos žalos pasikartojimo tikimybės.

                     (287)

                     Atlikus ankstesnį priemonių galiojimo termino tyrimą padaryta išvada, kad importuotojai gali lengvai įsigyti produktą iš įvairių šiuo metu rinkoje esančių šaltinių, visų pirma Sąjungos pramonės ir pagrindinių trečiųjų šalių eksportuotojų, kurie produktą parduoda ne dempingo kaina. Per šią peržiūrą Komisija nerado jokių šiai išvadai prieštaraujančių įrodymų. Todėl padaryta išvada, kad tolesnis priemonių taikymas nebūtų neproporcingas.

               6.4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

                     (288)

                     Komisija padarė išvadą, kad nėra įtikinamų priežasčių manyti, jog tolesnis galiojančių priemonių taikymas importuojamam peržiūrimajam produktui neatitiktų Sąjungos interesų. Tolesnis priemonių taikymas atitiktų Sąjungos pramonės interesus ir nepakenktų Sąjungos naudotojų ir importuotojų padėčiai.

               7.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

                     (289)

                     Remiantis Komisijos išvadomis dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo, žalos pasikartojimo ir Sąjungos interesų, antidempingo priemonės, nustatytos KLR ir Rusijos kilmės ferosiliciui, turėtų būti taikomos toliau.

                     (290)

                     Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Dviem Rusijos eksportuojantiems gamintojams pateiktas papildomo galutinio faktų atskleidimo dokumentas. Visoms šalims taip pat buvo nustatytas laikas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Į pateiktą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta.

                     (291)

                     Atsižvelgiant į Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (98) 109 straipsnį, jei suma turi būti kompensuojama remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, mokėtinų delspinigių norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi kiekvieno mėnesio pirmą kalendorinę dieną.

                     (292)

                     Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę. Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas pateikė teigiamą nuomonę,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos Federacijos kilmės ferosiliciui, kurio KN kodai šiuo metu yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90, nustatomas galutinis antidempingo muitas.

               2.   Galutinio antidempingo muito normos, taikomos 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokios:

                           Šalis

                           Bendrovė

                           Galutinis muitas

                           TARIC
                           Papildomas kodas

                           Kinijos Liaudies Respublika

                           „Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd“, Qipanjing Industry Park

                           15,6 %

                           A829

                           „Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd“, Xicha Villa

                           29,0 %

                           A830

                           Visos kitos bendrovės

                           31,2 %

                           A999

                           Rusijos Federacija

                           „Bratsk Ferroalloy Plant“, Bratskas

                           17,8 %

                           A835

                           Visos kitos bendrovės

                           22,7 %

                           A999

               3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

            2 straipsnis
            1 straipsnio 2 dalis gali būti iš dalies pakeista, kad į ją būtų įtrauktas naujas eksportuojantis gamintojas ir jam priskirta atitinkama vidutinė svertinė antidempingo muito norma, taikoma bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurios nebuvo atrinktos per pradinį tyrimą, jei naujas KLR arba Rusijos eksportuojantis gamintojas pateiks Komisijai pakankamai įrodymų, kad:

                        a)

                        nuo 2005 m. spalio 1 d. iki 2006 m. rugsėjo 30 d. (pradiniu tiriamuoju laikotarpiu) jis neeksportavo į Sąjungą produkto, aprašyto 1 straipsnio 1 dalyje;

                        b)

                        jis nėra susijęs su jokiu KLR arba Rusijos eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės, ir

                        c)

                        jis arba faktiškai eksportavo į Sąjungą peržiūrimąjį produktą, arba yra prisiėmęs neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį produkto kiekį pasibaigus pradiniam tiriamajam laikotarpiui.

            3 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 30 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkė

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

            (2)  2014 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 360/2014, kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės ferosiliciui nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 107, 2014 4 10, p. 13).

            (3)  Pranešimas apie artėjančią tam tikrų antidempingo priemonių galiojimo pabaigą (OL C 243, 2018 7 11, p. 8).

            (4)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ferosiliciui, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 123, 2019 4 2, p. 9).

            (5)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (2017 m. gruodžio 20 d., SWD(2017) 483 final/2).

            (6)  „Metal Expert LLC“: https://metalexpert.com/en/index.html.

            (7)  „AlloyConsult“ ataskaita: www.alloyconsult.com.

            (8)  „Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus“ (prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 4 priedas), 7 skyrius, p. 173.

            (9)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 6–7.

            (10)  Ten pat, 2 skyrius, p. 10.

            (11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (12)  Ataskaitos 2 skyrius, p. 20–21.

            (13)  Ten pat, 3 skyrius, p. 41, 73–74.

            (14)  Ten pat, 6 skyrius, p. 120–121.

            (15)  Ten pat, 6 skyrius, p. 122–135.

            (16)  Ten pat, 7 skyrius, p. 167–168.

            (17)  Ten pat, 8 skyrius, p. 169–170, 200–201.

            (18)  Ten pat, 2 skyrius, p. 15–16, 4 skyrius, p. 50, 84, 5 skyrius, p. 108–109.

            (19)  Ten pat, 3 skyrius, p. 22–24, ir 5 skyrius, p. 97–108.

            (20)  Ten pat, 5 skyrius, p. 104–109.

            (21)  Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, p. 38, ir atnaujinti duomenys, kuriuos pareiškėjas pateikė byloje.

            (22)  Ataskaitos 5 skyrius, p. 100–101.

            (23)  Ten pat, 2 skyrius, p. 26.

            (24)  Ten pat, 2 skyrius, p. 31–32.

            (25)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU

            (26)  „Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus“ (prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 4 priedas), 2.5 skyrius, p. 43.

            (27)  Ataskaitos 14.1–14.3 skyriai.

            (28)  Ten pat, 4 skyrius, p. 41–42, 83.

            (29)  http://www.miit.gov.cn/n1146285/n1146352/n3054355/n3057292/n3057296/c3645437/part/3645438.doc

            (30)  Ten pat, 14 skyrius dėl plieno, 15 skyrius dėl aliuminio, 16 skyrius dėl cheminių medžiagų sektoriaus ir 12 skyrius dėl žaliavų.

            (31)  13-asis penkmečio planas (mineralinių žaliavų ištekliai), I-1 skirsnis.

            (32)  Kinijos elektros energijos tarybos svetainė http://www.cec.org.cn/xiangguanhangye/2017-01-13/163701.html
         (žiūrėta 2017 m. spalio 12 d.).

            (33)  EBPO 2017 m. eksporto apribojimų duomenys: https://www.compareyourcountry.org/trade-in-raw-materials
         (žiūrėta 2019 m. spalio 8 d.).

            (34)  „Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus“ (prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 4 priedas), 5.6 skyrius, p. 153.

            (35)  Ten pat, 4.5 skyrius, p. 136.

            (36)  Ten pat, 4.5 skyrius, p. 136.

            (37)  Ten pat, 4.5 skyrius, p. 136.

            (38)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 138–149.

            (39)  Ten pat, 9 skyrius, p. 216.

            (40)  Ten pat, 9 skyrius, p. 213–215.

            (41)  Ten pat, 9 skyrius, p. 209–211.

            (42)  „Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus“ (prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 4 priedas), 5.4 skyrius.

            (43)  Ataskaitos 13 skyrius, p. 332–337.

            (44)  Ten pat, 13 skyrius, p. 336.

            (45)  Ten pat, 13 skyrius, p. 337–341.

            (46)  „Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus“ (prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 4 priedas), 5.5 skyrius, p. 157.

            (47)  Ataskaitos 6 skyrius, p. 114–117.

            (48)  Ten pat, 6 skyrius, p. 119.

            (49)  Ten pat, 6 skyrius, p. 120.

            (50)  Ten pat, 6 skyrius, p. 121–122, 126–128, 133–135.

            (51)  Ten pat.

            (52)  Ataskaitos 14 skyrius, p. 362–363, kuriame išvardyti ES prekybos apsaugos tyrimai (susiję su tam tikrais Kinijos Liaudies Respublikos kilmės plokščiais karštojo valcavimo produktais iš geležies, nelegiruotojo plieno ar kito legiruotojo plieno ir tam tikrais Kinijos Liaudies Respublikos kilmės organinėmis medžiagomis dengtais plieno produktais), taip pat Australijos, Kanados, Indijos ir JAV valdžios institucijų atlikti prekybos apsaugos tyrimai.

            (53)  Ten pat, 6 skyrius, p. 127, ypač dėl TVF įverčio.

            (54)  „Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus“ (prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 4 priedas), 5.3 skyrius, p. 148.

            (55)  Ten pat, 6.2.2.2 skyrius, p. 166.

            (56)  Ten pat, 5.7 skyrius, p. 158.

            (57)  Ten pat, 5.7 skyrius, p. 153.

            (58)  Ten pat, 3.2.2 skyrius, p. 89.

            (59)  Ten pat, 3.4.3 skyrius, p. 116.

            (60)  Ten pat, 3.4.1 skyrius, p. 112.

            (61)  Ten pat, 5.4 skyrius, p. 151.

            (62)  „World Bank Open Data“ – didesnes nei vidutines pajamas gaunančios šalys, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (63)  Jeigu jokioje šalyje, kurios išsivystymo lygis panašus, peržiūrimasis produktas negaminamas, gali būti atsižvelgiama į tos pačios bendrosios kategorijos produkto ir (arba) peržiūrimojo produkto sektoriaus gamybą.

            (64)  „Bureau Van Dick“ duomenų bazė „Orbis“ https://orbis.bvdinfo.com/version-2019228/home.serv?product=OrbisNeo).

            (65)  Jeigu būtų naudojamas panašus Brazilijos produktas, galiausiai sąnaudos ir dempingo skirtumas būtų maždaug tokie patys.

            (66)  Remiantis Turkijos importo kainomis – žr. 137 konstatuojamąją dalį.

            (67)  Žr. 139 konstatuojamąją dalį.

            (68)  Ten pat.

            (69)  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/755 dėl bendrų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (OL L 123, 2015 5 19, p. 33).

            (70)  Paskelbta adresu https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials
         (paskutinį kartą žiūrėta 2020 m. sausio 22 d.).

            (71)  Brazilijos importas GTA nurodomas FOB lygmeniu.

            (72)  https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee.

            (73)  Paskelbta adresu https://ilostat.ilo.org/ (paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. liepos 4 d.).

            (74)  Paskelbta adresu https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. liepos 4 d.).

            (75)  Paskelbta adresu http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. balandžio 10 d.).

            (76)  Paskelbta adresu http://www.aneel.gov.br/a-aneel (paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. balandžio 10 d.).

            (77)  Paskelbta adresu http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. balandžio 10 d.).

            (78)  Paskelbta adresu http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (paskutinį kartą žiūrėta 2019 m. balandžio 10 d.).

            (79)  Ferosilicio segmentacija 2018 m. ataskaitos 67 puslapyje: http://www.ferbasa.com.br/default_pt.asp?idioma=0&conta=28.

            (80)  Nurodyta 2017 m. metinės ataskaitos 7 pastaboje „Pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos“, p. 80, įskaitant 9 pastaboje nurodytas kitas veiklos pajamas (išlaidas), p. 81, ir 10 pastaboje nurodytas kitas finansines pajamas (išlaidas), p. 81.

            (81)  Nurodyta 2017 m. metinės ataskaitos konsoliduotoje pelno (nuostolių) ataskaitoje, p. 45.

            (82)  Prašymo atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą G priedas.

            (83)  „Metal Expert“ yra nepriklausomas geležies ir plieno pramonės informacijos apie kainas, naujienų, duomenų, analizės tiekėjas ir konferencijų organizatorius: https://metalexpert.com/en/index.html.

            (84)  Pareiškėjo užsakymu „Metal Expert“ pateikta informacija.

            (85)  11 priedas, kurį pateikė „AlloyConsult“, teikianti su rinka susijusias konsultavimo paslaugas ferolydinių sektoriuje.

            (86)  Nr. t19.005064.

            (87)  Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, 5 skyrius, 12 ir 15 diagramos, p. 40 ir 43.

            (88)  Ten pat, 5 skyrius, 12 diagrama, p. 40 ir 2019 10 3 pareiškėjo pastabos (t19.005064).

            (89)  https://asia.nikkei.com/Business/Malaysia-emerging-as-major-production-center-for-ferroalloys.

            (90)  Eurostatas: http://comext.eurostat.ec.europa.eu/Analytical.html ir vartotojo gairės https://ec.europa.eu/eurostat/web/international-trade-in-goods/data/focus-on-comext.

            (91)  Duomenys paimti ir apskaičiuoti iš duomenų bazės „Global Trade Atlas“ (GTA).

            (92)  https://www.metalbulletin.com/events/download.ashx/document/speaker/8479/a0ID000000ZP1j5MAD/Presentation

            (93)  11 priedas, kurį pateikė „AlloyConsult“, teikianti su rinka susijusias konsultavimo paslaugas ferolydinių sektoriuje.

            (94)  Šaltinis: pareiškėjo duomenys.

            (*1)  Importo apimtis pirmiausia buvo paimta iš Eurostato importo duomenų bazės pagal tris KN kodus, susijusius su šia peržiūra, o tada duomenys pagal KN kodus 7202 29 10 ir 7202 29 90 buvo pakoreguoti atsižvelgiant į KN kodui 7202 21 00 priskiriamų produktų silicio kiekį (75 %). Importo apimčių pagal šiuos tris KN kodus duomenys buvo susumuoti ir apskaičiuoti kaip svertinis vidurkis.

            (*2)  Kaip ir importo apimtis, importo kainos pirmiausia buvo paimtos iš Eurostato importo duomenų bazės pagal tris KN kodus, susijusius su šia peržiūra, o tada duomenys pagal KN kodus 7202 29 10 ir 7202 29 90 buvo pakoreguoti atsižvelgiant į KN kodui 7202 21 00 priskiriamų produktų silicio kiekį (75 %). Importo kainos pagal šiuos tris KN kodus buvo susumuotos ir apskaičiuotos kaip svertinis vidurkis.

            (95)  Duomenų bazės „Global Trade Atlas“ eksporto duomenys.

            (96)  44 konstatuojamoji dalis.

            (97)  2017 m. liepos mėn. kaina buvo 1 142,5 USD už toną.

            (98)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).