title: 2012 m. kovo 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 234/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
17.3.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 78/14

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 234/2012
   2012 m. kovo 16 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. kovo 16 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  IL

                  51,1

                  JO

                  64,0

                  MA

                  55,9

                  TN

                  72,8

                  TR

                  104,2

                  ZZ

                  69,6

                  0707 00 05

                  JO

                  103,9

                  TR

                  177,4

                  ZZ

                  140,7

                  0709 91 00

                  EG

                  76,0

                  ZZ

                  76,0

                  0709 93 10

                  JO

                  225,1

                  MA

                  64,2

                  TR

                  121,2

                  ZZ

                  136,8

                  0805 10 20

                  EG

                  51,1

                  IL

                  74,2

                  MA

                  62,9

                  TN

                  61,0

                  TR

                  63,2

                  ZZ

                  62,5

                  0805 50 10

                  EG

                  69,0

                  TR

                  48,6

                  ZZ

                  58,8

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  84,1

                  CA

                  119,9

                  CL

                  105,0

                  CN

                  115,1

                  MK

                  33,9

                  US

                  155,8

                  UY

                  78,9

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  100,2

                  0808 30 90

                  AR

                  92,0

                  CL

                  134,9

                  CN

                  47,7

                  ZA

                  87,3

                  ZZ

                  90,5

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2013 m. lapkričio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1092/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
5.11.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 293/38

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1092/2013
   2013 m. lapkričio 4 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. lapkričio 4 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  AL

                  50,8

                  MA

                  41,9

                  MK

                  59,5

                  TR

                  75,3

                  ZZ

                  56,9

                  0707 00 05

                  AL

                  54,1

                  EG

                  180,4

                  MK

                  66,2

                  TR

                  147,3

                  ZZ

                  112,0

                  0709 93 10

                  AL

                  50,7

                  TR

                  120,6

                  ZZ

                  85,7

                  0805 50 10

                  CL

                  81,7

                  TR

                  80,7

                  ZA

                  54,2

                  ZZ

                  72,2

                  0806 10 10

                  BR

                  225,0

                  TR

                  173,7

                  ZZ

                  199,4

                  0808 10 80

                  CL

                  210,3

                  NZ

                  175,8

                  US

                  146,6

                  ZA

                  122,1

                  ZZ

                  163,7

                  0808 30 90

                  CN

                  85,6

                  TR

                  119,7

                  ZZ

                  102,7

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2013 m. rugpjūčio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 763/2013, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 637/2009 nuostatos dėl tam tikrų augalų rūšių klasifikacijos, skirtos veislių pavadinimų tinkamumui įvertinti  Tekstas svarbus EEE

text:
8.8.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 213/16

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 763/2013
   2013 m. rugpjūčio 7 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 637/2009 nuostatos dėl tam tikrų augalų rūšių klasifikacijos, skirtos veislių pavadinimų tinkamumui įvertinti
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo (1), ypač į jos 9 straipsnio 6 dalį,
   atsižvelgdama į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 2002/55/EB dėl prekybos daržovių sėkla (2), ypač į jos 9 straipsnio 6 dalį,
   kadangi:

               (1)

               2009 m. liepos 22 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 637/2009, nustatančio įgyvendinimo taisykles dėl žemės ūkio augalų ir daržovių veislių pavadinimų tinkamumo (3), I priede nustatytos klasės dėl tam tikrų rūšių turėtų būti pritaikytos, atsižvelgiant į tarptautinės botaninės klasifikacijos pakeitimus. Bendrijos augalų veislių tarnyba jau 2012 m. lapkričio mėn. šiuos pakeitimus įtraukė į „1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2100/94 dėl augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje 63 straipsnio gaires su aiškinamosiomis pastabomis“;

               (2)

               todėl Reglamentas (EB) Nr. 637/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (3)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 637/2009 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. rugpjūčio 7 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 193, 2002 7 20, p. 1.

      (2)  OL L 193, 2002 7 20, p. 33.

      (3)  OL L 191, 2009 7 23, p. 10.

      PRIEDAS
      Reglamento (EB) Nr. 637/2009 I priedas iš dalies keičiamas taip:

                  1.

                  1 lentelėje Gentį sudarančios klasės su 4.1 ir 4.2 klasėmis susijusios eilutės pakeičiamos taip:

                              Klasės

                              Moksliniai pavadinimai

                              „4.1 klasė

                                 Solanum tuberosum

                              4.2 klasė

                                 Solanum lycopersicum, pomidoro šakniastiebiai ir tarprūšiniai hibridai

                              4.3 klasė

                                 Solanum melongena

                              4.4 klasė

                                 Solanum, išskyrus nurodytuosius 4.1, 4.2 ir 4.3 klasėse“

                  2.

                  2 lentelėje Klasės, apimančios daugiau nei vieną gentį, su 201 ir 203 klasėmis susijusios eilutės pakeičiamos taip:

                              Klasės

                              Moksliniai pavadinimai

                              „201 klasė

                                 Secale, Triticum, xTriticosecale

                              203 klasė (*)

                                 Agrostis, Dactylis, Festuca, xFestulolium, Lolium, Phalaris, Phleum ir Poa“


title: 2016 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1058, kuriuo nutraukiamas nugriebto pieno miltelių supirkimo taikant valstybės intervenciją konkursas, paskelbtas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/826

text:
30.6.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 173/57

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1058
   2016 m. birželio 29 d.
   kuriuo nutraukiamas nugriebto pieno miltelių supirkimo taikant valstybės intervenciją konkursas, paskelbtas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/826
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės ūkio produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos ir grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės (1), ypač į jo 3 straipsnio 6 dalį,
   kadangi:

               (1)

               kai buvo viršyta Reglamento (ES) Nr. 1370/2013 3 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyta nugriebto pieno miltelių supirkimo fiksuota kaina taikant valstybės intervenciją 218 000 tonų kiekio riba, Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/826 (2) paskelbtas nugriebto pieno miltelių supirkimo konkursas;

               (2)

               Reglamento (ES) Nr. 1370/2013 3 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, iš dalies pakeista Tarybos reglamentu (ES) 2016/1042 (3), padidinti kiekybiniai apribojimai, 2016 metais taikytini nugriebto pieno miltelių supirkimui fiksuota kaina nuo 2016 m. birželio 30 d.

               (3)

               todėl tikslinga nutraukti Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/826 paskelbtą konkursą ir vėl pradėti nugriebto pieno miltelių supirkimą fiksuota kaina taikant valstybės intervenciją, kol bus pasiekti padidinti kiekybiniai apribojimai;

               (4)

               kadangi intervencinės agentūros iš karto po šio reglamento paskelbimo turi pranešti pasiūlymų teikėjams apie konkurso nutraukimą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Konkurso nutraukimas
   Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/826 paskelbtas konkursas nutraukiamas.
   2 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. birželio 29 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato generalinis direktorius

      (1)  OL L 346, 2013 12 20, p. 12.

      (2)  2016 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/826, kuriuo nutraukiamas intervencinis nugriebto pieno miltelių supirkimas fiksuota kaina intervenciniu laikotarpiu, kuris baigiasi 2016 m. rugsėjo 30 d., ir skelbiamas supirkimo konkursas (OL L 137, 2016 5 26, p. 19).

      (3)  2016 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (ES) 2016/1042, kuriuo dėl taikytinų nugriebto pieno miltelių supirkimo kiekybinių apribojimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės ūkio produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos ir grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės (OL L 170, 2016 6 29, p.1).


title: 2016 m. gegužės 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/700, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
11.5.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 121/20

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/700
   2016 m. gegužės 10 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. gegužės 10 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  82,4

                  SN

                  158,8

                  TN

                  71,5

                  TR

                  75,6

                  ZZ

                  97,1

                  0707 00 05

                  TR

                  95,4

                  ZZ

                  95,4

                  0709 93 10

                  TR

                  139,4

                  ZZ

                  139,4

                  0805 10 20

                  EG

                  49,7

                  IL

                  89,0

                  MA

                  54,5

                  TR

                  37,1

                  ZZ

                  57,6

                  0805 50 10

                  MA

                  119,8

                  ZA

                  180,7

                  ZZ

                  150,3

                  0808 10 80

                  AR

                  111,7

                  BR

                  101,3

                  CL

                  114,7

                  CN

                  116,3

                  NZ

                  146,5

                  US

                  168,4

                  ZA

                  92,3

                  ZZ

                  121,6

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 676/2011, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais

text:
14.7.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 184/7

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 676/2011
   2011 m. liepos 13 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (ES) Nr. 867/2010 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metais
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),
   atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,
   kadangi:

               (1)

               Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2010/11 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (ES) Nr. 867/2010 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 663/2011 (4).

               (2)

               Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2010/11 prekybos metams, numatyti Reglamente (ES) Nr. 867/2010, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja 2011 m. liepos 14 d.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. liepos 13 d.

            Komisijos vardu, Pirmininko vardu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

      (3)  OL L 259, 2010 10 1, p. 3.

      (4)  OL L 181, 2011 7 9, p. 27.

      PRIEDAS

         Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95, tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2011 m. liepos 14 d.

                  (EUR)

                  KN kodas

                  Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

                  1701 11 10 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  51,51

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  61,37

                  0,00

                  1701 99 10 (2)

                  61,37

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  61,37

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,61

                  0,16

         (1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

         (2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

         (3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.


title: 2013 m. balandžio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 386/2013 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

text:
27.4.2013

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 117/12

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 386/2013
   2013 m. balandžio 22 d.
   dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,
   kadangi:

               (1)

               siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu;

               (2)

               Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba kurioje ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius;

               (3)

               laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais, turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą;

               (4)

               reikėtų nustatyti, kad šio reglamento nuostatų neatitinkančia valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius, kaip nustatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalyje;

               (5)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.
   2 straipsnis
   Valstybių narių muitinių suteikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalyje.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2013 m. balandžio 22 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         Algirdas ŠEMETA

            Komisijos narys

      (1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

      (2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

      PRIEDAS

                  Prekių aprašymas

                  Klasifikavimas
                  (KN kodas)

                  Motyvai

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Produktas, sudarytas iš 20 μg – 5 mg rekombinantinio žmogaus glikoproteino (laminino) vandeniniame saugojimo buferyje.
                  Produktas skirtas naudoti ląstelių kultūrų auginimo indams padengti. Jis naudojamas kaip augančių kamieninių ląstelių matrica, pagerinant tų indų paviršių, kad ląstelės galėtų prie jo prisitvirtinti.
                  Kamieninės ląstelės iš produkto maistinių medžiagų negauna, todėl siekiant palaikyti kamieninių ląstelių gyvybingumą ar jas padauginti, produktas turi būti naudojamas kartu su ląstelių kultūrų mitybos terpe.

                  3504 00 90

                  Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 3504 00 ir 3504 00 90 atitinkančiais prekių aprašymais.
                  Kadangi produktas naudojamas tik kaip augančių kamieninių ląstelių matrica ir turi būti naudojamas kartu su ląstelių kultūrų mitybos terpe, jis nelaikytinas paruošta terpe ląstelių kultūroms auginti arba išlaikyti ir nepriskirtinas 3821 pozicijai (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 3821 pozicijos paaiškinimus (išimtis)).
                  Produktas nepriskirtinas 3822 pozicijai, nes nenaudojamas nei fizikiniams, biofizikiniams ar biocheminiams procesams vertinti, nei analizinėse reakcijose (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 3822 pozicijos paaiškinimų pirmąją pastraipą).
                  Lamininai yra kitos baltyminės medžiagos, priskirtinos 3504 pozicijai, tiksliau nenurodytos kitoje pozicijoje (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 3504 pozicijos paaiškinimų B dalį).
                  Todėl produktas klasifikuotinas kaip kitos baltyminės medžiagos ir priskirtinas 3504 pozicijai.


title: 2017 m. birželio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1019, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Baltarusijos Respublikos kilmės strypams ir juostoms, naudojamiems kaip gelžbetonio armatūra, galutinis surinkimas

text:
17.6.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 155/6

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/1019
   2017 m. birželio 16 d.
   kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Baltarusijos Respublikos kilmės strypams ir juostoms, naudojamiems kaip gelžbetonio armatūra, galutinis surinkimas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį,
   kadangi:
   A.   PROCEDŪRA

   1.   Laikinosios priemonės

               (1)

               Tyrimą Europos Komisija (toliau – Komisija) inicijavo 2016 m. kovo 31 d. (2), gavusi gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 % visų armatūros strypų Sąjungoje, vardu 2016 m. vasario 15 d. Europos plieno asociacijos (toliau – EUROFER arba skundo pateikėjas) pateiktą skundą.

               (2)

               2016 m. gruodžio 20 d. Komisija Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/2303 (3) (toliau – laikinasis reglamentas) importuojamiems Baltarusijos Respublikos (toliau – Baltarusija arba nagrinėjamoji šalis) kilmės tam tikriems strypams ir juostoms, naudojamiems kaip gelžbetonio armatūra, nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

         2.   Tolesnė procedūra

               (3)

               Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nustatytas laikinasis antidempingo muitas (toliau – pirminis faktų atskleidimas), skundo pateikėjas ir vienintelis Baltarusijos eksportuojantis gamintojas raštu pateikė pastabų dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

               (4)

               Buvo išklausytas Baltarusijos eksportuojantis gamintojas ir Sąjungos gamintojai.

               (5)

               Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktas pastabas ir prireikus pakeitė preliminarias išvadas.

               (6)

               Siekiant patikrinti laikinojo reglamento 124 ir 133 konstatuojamosiose dalyse nurodytus klausimyno atsakymus, kurie nebuvo patikrinti pirminiu procedūros etapu, surengti tikrinamieji vizitai toliau išvardytų bendrovių patalpose:

                           a)

                           nesusijusio Sąjungos importuotojo:

                                       —

                                       „Duferco Deutschland GmbH“, Vokietija;

                           b)

                           Sąjungos naudotojų:

                                       —

                                       „ATG Deutschland GmbH“, Vokietija,

                                       —

                                       „Tilts Ltd.“, Latvija.

               (7)

               Komisija visoms šalims pranešė apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketina nustatyti galutinį antidempingo muitą importuojamiems armatūros strypams (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl galutinio faktų atskleidimo. Po galutinio faktų atskleidimo, atsižvelgiant į bendro faktų atskleidimo dokumento 18–24 konstatuojamosiose dalyse nustatytas išvadas, Komisija nagrinėjo žalos rodiklius, išskyrus duomenis, susijusius su Italijos rinka, ir apie tai visos šalys buvo informuotos (papildomas galutinis faktų atskleidimas). Vėliau visoms šalims buvo nustatytas terminas pastaboms dėl papildomo faktų atskleidimo pateikti. Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.

         3.   Atranka

               (8)

               Kadangi pastabų dėl atrankos metodo negauta, laikinojo reglamento 7–10 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.

         4.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (9)

               Kadangi pastabų dėl tiriamojo laikotarpio (toliau – TL) ir nagrinėjamojo laikotarpio negauta, laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje nustatyti laikotarpiai patvirtinami.

         B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

               (10)

               Kaip nurodyta laikinojo reglamento 15–16 konstatuojamosiose dalyse, tiriamasis produktas – „tam tikri Baltarusijos kilmės strypai ir juostos, naudojami kaip gelžbetonio armatūra, iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno, po kalimo, karštojo valcavimo, karštojo tempimo arba karštojo išspaudimo (ekstruzijos) toliau neapdoroti, įskaitant po valcavimo susuktus arba supintus, taip pat produktai su išpjovomis, briaunomis, grioveliais arba kitomis deformacijomis, padarytomis valcavimo proceso metu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 ir ex 7214 99 95 (toliau – nagrinėjamasis produktas). Labai atsparios nuovargiui geležies arba plieno strypai ir juostos, naudojami kaip gelžbetonio armatūra, neįtraukti.“

               (11)

               Jau pirminiu procedūros etapu Baltarusijos eksportuojantis gamintojas nurodė tariamą skundo (kuriame minimi du KN kodai) ir pranešimo apie inicijavimą (kuriame minimi devyni KN kodai) neatitikimą. Po to, kai laikinajame reglamente buvo pateikta atitinkamų paaiškinimų, Baltarusijos eksportuotojas pakeitė prašymą ir paprašė įtraukti papildomą sakinį nagrinėjamojo produkto aprašomojoje dalyje, kad būtų aišku, jog apskriti strypai ir kitų tipų strypai be išpjovų, briaunų ar kitų deformacijų, kuriems taip pat taikomi papildomi septyni KN kodai, neįtraukiami į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį.

               (12)

               Kita vertus, priešingai, nei tvirtino Baltarusijos bendrovė, skundo pateikėjas teigė, kad į produkto apibrėžtąją sritį turėtų būti įtraukti apskriti strypai ir kiti strypai be deformacijų.

               (13)

               Po kruopštaus tyrimo Komisija padarė išvadą, kad skunde ir pranešime apie inicijavimą pateikta nagrinėjamojo produkto aprašomoji dalis akivaizdžiai neapima apskritų strypų ir strypų be deformacijų, todėl šie strypai nepatenka į produkto apibrėžtąją sritį. Be to, surinkus visus dempingui apskaičiuoti ir žalos analizei atlikti reikalingus duomenis apie nagrinėjamąjį produktą, nebuvo gauta jokių duomenų apie apskritus strypus ar strypus be deformacijų. Todėl reikėtų aiškiai apibrėžti produkto apibrėžtąją sritį nurodant, kad apskriti strypai ir kiti strypai be deformacijų nėra priskiriami prie nagrinėjamojo produkto. Taigi Komisija sutiko pakeisti nagrinėjamojo produkto aprašymą, atsižvelgdama į Baltarusijos eksportuojančio gamintojo pasiūlymą. Atlikdama šį vertinimą, Komisija patikrino, ar KN kodai 7214 99 71 ir ex 7214 99 79 yra išimtinai taikomi apskritiems strypams ir strypams be deformacijų, ir todėl išbraukė produkto apibrėžtojoje srityje į juos pateiktą nuorodą. Be to, Komisija pastebėjo, kad šie strypai nepagrįstai nurodyti laikinojo reglamento 62, 63, 65 ir 103 konstatuojamosiose dalyse (Sąjungos suvartojimas, nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis, importo kaina ir importas iš trečiųjų šalių), todėl šie duomenys buvo atitinkamai pakeisti.

               (14)

               Atsižvelgdama į tai, Komisija taip patikslina nagrinėjamojo produkto apibrėžtį:
               „Nagrinėjamasis produktas – tam tikri Baltarusijos kilmės strypai ir juostos, naudojami kaip gelžbetonio armatūra, iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno, po kalimo, karštojo valcavimo, karštojo tempimo arba karštojo išspaudimo (ekstruzijos) toliau neapdoroti, po valcavimo susukti ar supinti arba nesusukti ar nesupinti, produktai su išpjovomis, briaunomis, grioveliais arba kitomis deformacijomis, padarytomis valcavimo proceso metu, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ir ex 7214 99 95 (toliau – nagrinėjamasis produktas). Labai atsparios nuovargiui geležies arba plieno strypai bei juostos ir kiti ilgi produktai, naudojami kaip gelžbetonio armatūra, kaip antai apskriti strypai, nėra įtraukti.“

         C.   DEMPINGAS

               (15)

               Kadangi pastabų dėl išsamaus dempingo apskaičiavimo negauta, laikinojo reglamento 19–55 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.

         D.   SĄJUNGOS PRAMONĖ

               (16)

               Kadangi pastabų dėl Sąjungos pramonės negauta, laikinojo reglamento 56–59 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.

         E.   ŽALA

               (17)

               Kaip paminėta 13 ir 14 konstatuojamosiose dalyse, apskriti strypai ir strypai be deformacijų nepriskirtini prie nagrinėjamojo produkto. Šiuo metu šių produktų KN kodai yra ex 7214 99 71 ir 7214 99 79. Informacija laikinojo reglamento 62, 63 ir 65 konstatuojamosiose dalyse pateiktose lentelėse pakeičiama taip:

         1.   Sąjungos suvartojimas

               2012 m.

               2013 m.

               2014 m.

               TL

               Suvartojimas (tonomis)

               9 308 774

               8 628 127

               9 239 505

               9 544 273

                  Indeksas (2012 m. = 100)

                  100

                  93

                  99

                  103

         2.   Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis

               2012 m.

               2013 m.

               2014 m.

               TL

               Apimtis (tonomis)

               159 395

               140 970

               236 109

               457 755

                  Indeksas (2012 m. = 100)

                  100

                  88

                  148

                  287

               ES suvartojimo rinkos dalis (%)

               1,8

               1,6

               2,6

               4,8

                  Indeksas (2012 m. = 100)

                  100

                  95

                  149

                  280

               Importo kainos

               Vidutinė kaina (EUR/t)

               495

               463

               436

               372

                  Indeksas (2013 m. = 100)

                  100

                  93

                  88

                  75

               (18)

               Pirmiau nurodytų skaičių patikslinimas neturėjo jokios įtakos žalos apskaičiavimui. Iš tiesų, nustatyta, kad tendencijos nesikeitė, todėl laikinojo reglamento 62–66 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti Komisijos faktai patvirtinami.

         3.   Tam tikrų Sąjungos pramonės duomenų apie žalą nepatikimumas dėl kainų nustatymo

               (19)

               Kaip aprašyta laikinojo reglamento 132 konstatuojamojoje dalyje, Baltarusijos eksportuojantis gamintojas ir vienas iš neatrinktų Sąjungos importuotojų iškėlė klausimą dėl tariamo Sąjungos gamintojų kainų nustatymo susitarimo, dėl kurio duomenys apie žalą galėjo būti nepatikimi. Šis tvirtinimas buvo dar plačiau pakomentuotas Baltarusijos bendrovės pastabose po pirminio faktų atskleidimo. Baltarusijos eksportuojantis gamintojas nurodė, kad Italijos konkurencijos institucija (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, AGCM) tuo metu vykdė tyrimą dėl tam tikrų Šiaurės Italijoje įkurtų bendrovių kartelio. Viena iš nagrinėjamųjų bendrovių yra įtraukta tarp šio antidempingo tyrimo tikslais atrinktų bendrovių.

               (20)

               Atsižvelgdama į šį tvirtinimą, Komisija paprašė iš AGCM atitinkamos informacijos, kad galėtų įvertinti, ar tie faktai turi įtakos Sąjungos pramonės duomenų apie žalą patikimumui atliekant šį antidempingo tyrimą.

               (21)

               Remiantis teismų praktika, kai nacionalinė konkurencijos institucija vykdo tyrimą dėl antikonkurencinės veiklos, Komisija turi įvertinti, ar Sąjungos pramonė prisidėjo prie šios veiklos bei padarytos žalos, ir nustatyti, ar minėta nekonkurencinė veikla nebuvo žalos, kuria grindžiamos tokios išvados, priežastimi. Tokiu atveju Komisija, vadovaudamasi antidempingo tyrimų procedūros taisyklėmis, gali nelaukti, kol kompetentinga nacionalinė institucija užbaigs tyrimą, o prireikus turi paprašyti atitinkamos informacijos iš šalių bei nacionalinių institucijų ir ją įvertinti (4).

               (22)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 6 straipsnio 3 dalimi pagrįstu pateiktu prašymu, AGCM pranešė Komisijai, kad 2015 m. spalio 21 d. pradėjo oficialų tyrimą dėl SESV 101 straipsnį tariamai pažeidusių šešių Italijos bendrovių, gaminančių strypus, naudojamus kaip gelžbetonio armatūra, ir suvirtintas vielas (5). Viena iš šių Italijos bendrovių yra atrinkta šio antidempingo tyrimo tikslais. 2016 m. rugsėjo mėn. AGCM išplėtė tyrimą ir į jį įtraukė dar du Italijos gamintojus. Atlikusi nuodugnų visos turimos informacijos vertinimą, AGCM priėmė prieštaravimo pareiškimą ir 2017 m. sausio 18 d. nusiuntė jį susijusioms bendrovėms. Tiriama antikonkurencinė veikla yra susijusi su aštuonių Italijos bendrovių tariamu keitimusi informacija ir susitarimu dėl kainų, apimančiu kelis jų pridėtinės vertės grandinę sudarančius veiklos etapus 2010–2016 m. nuo gamybos medžiagų įsigijimo ir gamybos pajėgumų lygių bei faktinės gamybos iki produkcijos pardavimo. Atsižvelgiant į pasiūlos ir paklausos charakteristikas, oficialiame sprendime pradėti tyrimą atitinkama geografinė rinka buvo apibrėžta kaip nacionalinė.

               (23)

               AGCM pateikta informacija rodo, kad su šiuo tyrimu susijęs nagrinėjamasis produktas (armatūros strypai) sutampa su produktais, kurie tapo antimonopolinio tyrimo objektu, ir kad tariamas kartelis galiojo visą tyrimo laikotarpį. Šiomis aplinkybėmis Komisija nutarė, kad žalos analizei naudoti atrinkto Italijos gamintojo duomenys yra nepatikimi.

               (24)

               Todėl Komisija analizavo Sąjungos suvartojimą, nagrinėjamojo importo apimtį ir rinkos dalį, taip pat makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius, išskyrus duomenis, susijusius su Italijos rinka. Siekiant skaidrumo, toliau pateikiami atitinkami duomenys, išskyrus Italijos bendroves.

                           a)

                           Sąjungos suvartojimas

                                       2012 m.

                                       2013 m.

                                       2014 m.

                                       TL

                                       Suvartojimas (tonomis)

                                       7 400 363

                                       7 241 202

                                       7 917 877

                                       8 149 861

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          98

                                          107

                                          110

                           b)

                           Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis

                                       2012 m.

                                       2013 m.

                                       2014 m.

                                       TL

                                       Apimtis (tonomis)

                                       159 395

                                       140 970

                                       236 109

                                       457 755

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          88

                                          148

                                          287

                                       ES suvartojimo rinkos dalis (%)

                                       2,2

                                       1,9

                                       3,0

                                       5,6

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          90

                                          138

                                          261

               (25)

               Makroekonominiai rodikliai (lentelės)

                           a)

                           Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                                       2012 m.

                                       2013 m.

                                       2014 m.

                                       TL

                                       Gamybos apimtis (tonomis)

                                       10 108 006

                                       9 652 130

                                       10 283 598

                                       9 605 712

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          95

                                          102

                                          95

                                       Gamybos pajėgumai (tonomis)

                                       13 850 553

                                       14 047 161

                                       14 173 253

                                       13 910 700

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          101

                                          102

                                          100

                                       Pajėgumų naudojimas (%)

                                       73

                                       69

                                       73

                                       69

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          94

                                          99

                                          95

                           b)

                           Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas

                                       2012 m.

                                       2013 m.

                                       2014 m.

                                       TL

                                       Nesusijusio pardavimo apimtis (tonomis)

                                       6 358 083

                                       6 177 049

                                       6 232 069

                                       6 229 333

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          97

                                          98

                                          98

                                       Nesusijusio pardavimo rinkos dalis (%)

                                       86

                                       85

                                       79

                                       76

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          99

                                          92

                                          89

                                       Pardavimo susijusioms bendrovėms apimtis (tonomis)

                                       355 888

                                       361 542

                                       730 267

                                       625 858

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          102

                                          205

                                          176

                                       Pardavimo susijusioms bendrovėms rinkos dalis (%)

                                       5

                                       5

                                       9

                                       8

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          104

                                          192

                                          160

                           c)

                           Užimtumas ir našumas

                                       2012 m.

                                       2013 m.

                                       2014 m.

                                       TL

                                       Darbuotojų skaičius

                                       4 314

                                       4 103

                                       4 278

                                       4 189

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          95

                                          99

                                          97

                                       Našumas (metrinių tonų vienam darbuotojui)

                                       2 343

                                       2 353

                                       2 404

                                       2 293

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          100

                                          103

                                          98

               (26)

               Mikroekonominiai rodikliai (konfidencialumo tikslais lentelės indeksuojamos)

                           a)

                           Vidutinės vieneto pardavimo Sąjungos rinkoje kainos ir vieneto gamybos sąnaudos

                                       2012 m.

                                       2013 m.

                                       2014 m.

                                       TL

                                       Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams kaina (EUR/t)

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          93

                                          89

                                          78

                                       Parduotų prekių vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          96

                                          91

                                          81

                           b)

                           Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

                                       2012 m.

                                       2013 m.

                                       2014 m.

                                       TL

                                       Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos proc. dalis)

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          – 593

                                          – 435

                                          – 603

                                       Pinigų srautas (EUR)

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          35

                                          51

                                          14

                                       Investicijos (EUR)

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          83

                                          79

                                          72

                                       Investicijų grąža

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          – 606

                                          – 500

                                          – 645

                           c)

                           Atsargos

                                       2012 m.

                                       2013 m.

                                       2014 m.

                                       TL

                                       Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          85

                                          106

                                          73

                           d)

                           Darbo sąnaudos

                                       2012 m.

                                       2013 m.

                                       2014 m.

                                       TL

                                       Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

                                          Indeksas (2012 m. = 100)

                                          100

                                          100

                                          104

                                          103

               (27)

               Tuo remdamasi, Komisija pažymi, kad žalos rodiklių raida, neatsižvelgiant į duomenis, susijusius su Italija, iš esmės yra tokia pati, kaip ir visos Sąjungos rinkos, įskaitant Italiją, raida. Todėl galima daryti išvadą, kad į žalos analizę neįtraukus duomenų, susijusių su Italijos rinka, vis dar laikytina, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

               (28)

               Dėl priverstinio kainų mažinimo Komisija pirmiausia pažymi, kad pirminiu etapu nustatytas priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 4,5 %. Komisija dar kartą išnagrinėjo priverstinio kainų mažinimo faktą, atsižvelgdama į 19–23 konstatuojamosiose dalyse nustatytas išvadas. Priverstinis kainų mažinimas nustatomas remiantis atrinktų bendrovių duomenimis. Todėl į priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimą Komisija neįtraukė duomenų, susijusių su atrinktu Italijos gamintoju. Įvertinus visų atrinktų bendrovių, išskyrus Italijos bendrovę, duomenis, priverstinio kainų mažinimo skirtumas vis tiek liko didelis – 4,4 %.

               (29)

               Baltarusijos eksportuojantis gamintojas taip pat tvirtino, kad priverstinis kainų mažinimas (ir priverstinis pardavimas mažesnėmis kainomis) turėtų būti apskaičiuojamas atliekant ne visų sandorių, kuriuos sudarė atrinkti Sąjungos gamintojai, palyginimą, o tik tų, kuriuos sudarius konkuruojama su Baltarusijos importuojamais produktais. Priverstinis kainų mažinimas paprastai apskaičiuojamas palyginus nagrinėjamojo produkto importą dempingo kaina į Sąjungą ir visą Sąjungos pramonės pardavimo apimtį. Tačiau, atsižvelgdama į specifines šios bylos aplinkybes ir ypatingas nagrinėjamo produkto savybes, priverstinio kainų mažinimo skirtumą Komisija taip pat apskaičiavo apsiribodama tik tų valstybių narių analize, kuriose Baltarusijos kilmės produktai buvo pirmiausia parduoti, t. y. Nyderlanduose, Vokietijoje, Lenkijoje ir Lietuvoje. Šis požiūris grindžiamas konservatyvia prielaida, kad staigus ir tiesioginis importo dempingo kaina poveikis Sąjungos pardavimo kainoms pirmiausia pasireiškė tose valstybėse narėse. Todėl sąmoningai ignoruotas bet koks vėlesnis šio poveikio pasireiškimas kitose valstybėse narėse. Pagal šį scenarijų tinkamai pakoreguotos vidutinės svertinės Baltarusijos importo dempingo kaina pardavimo kainos buvo palygintos su atitinkamomis atrinktų Sąjungos gamintojų, išskyrus Italijoje įsteigtą gamintoją, pardavimo kainomis, nustatytomis nesusijusiems pirkėjams tuose regionuose, kuriuose buvo tiesiogiai konkuruojama su Baltarusijos kilmės produktais. Todėl priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 2,8 %, ne 4,5 %, kaip nurodyta laikinojo reglamento 68 konstatuojamojoje dalyje.

               (30)

               Atliekant šį tyrimą, nagrinėjamasis produktas gali būti laikomas preke, kurią kainų svyravimai gali labai įtakoti. Todėl, kaip paaiškinta laikinojo reglamento 83, 84 ir 98 konstatuojamosiose dalyse, daroma išvada, kad rimta ir pakankama kainų smukdymo priežastimi gali būti net 2,8 % dydžio priverstinio kainų mažinimo skirtumas.

               (31)

               Po galutinio faktų atskleidimo Baltarusijos eksportuojantis gamintojas taip pat tvirtino, kad, remiantis pirmiau 19–23 konstatuojamosiose dalyse pateiktomis išvadomis, tai greičiausiai turėtų šalutinio poveikio kitoms valstybėms narėms, ypač Prancūzijai, kur yra vieno iš Italijos gamintojo patronuojančiosios bendrovės patronuojamoji bendrovė, kuriai priklauso didelė rinkos dalis. Tačiau, kalbant apie tariamą antikonkurencinę veiklą Italijoje, AGCM atitinkamą geografinę rinką apibrėžė kaip nacionalinę. Be to, 19–23 konstatuojamosiose dalyse apibendrinti bylos įrodymai savaime nepatvirtina šio teiginio. Todėl šis tvirtinimas atmetamas.

         4.   Išvada dėl žalos

               (32)

               Kadangi papildomų pastabų dėl žalos Sąjungos pramonei negauta, laikinojo reglamento 70–95 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados patvirtinamos.

         F.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

   1.   Importo dempingo kaina poveikis

               (33)

               Kadangi jokių pastabų dėl importo dempingo kaina poveikio Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai negauta, laikinojo reglamento 97–100 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.   Kitų veiksnių poveikis

   2.1.   Sąjungos pramonės eksporto rezultatai

               (34)

               Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos pramonės eksporto rezultatų negauta, laikinojo reglamento 101 konstatuojamojoje dalyje išdėstyta išvada patvirtinama.

         2.2.   Pardavimas susijusioms šalims

               (35)

               Kadangi jokių pastabų dėl pardavimo susijusioms šalims negauta, laikinojo reglamento 102 ir 103 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.3.   Importas iš trečiųjų šalių

               (36)

               Kaip paminėta 13 ir 14 konstatuojamosiose dalyse, apskriti strypai ir strypai be deformacijų nepriskirtini prie nagrinėjamojo produkto. Informacija laikinojo reglamento 103 konstatuojamojoje dalyje pateiktose lentelėse pakeičiama taip:

                           Šalis

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           TL

                           Norvegija

                           Apimtis (tonomis)

                           195 366

                           184 632

                           201 617

                           215 046

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              95

                              103

                              110

                           Rinkos dalis (%)

                           2,1

                           2,1

                           2,2

                           2,3

                           Vidutinė kaina (EUR/t)

                           551

                           495

                           483

                           431

                           Bosnija ir Hercegovina

                           Apimtis (tonomis)

                           47 702

                           79 184

                           105 909

                           116 927

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              166

                              222

                              245

                           Rinkos dalis (%)

                           0,5

                           0,9

                           1,1

                           1,2

                           Vidutinė kaina (EUR/t)

                           566

                           479

                           455

                           415

                           Turkija

                           Apimtis (tonomis)

                           92 920

                           136 128

                           195 115

                           103 484

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              147

                              210

                              111

                           Rinkos dalis (%)

                           1,0

                           1,6

                           2,1

                           1,1

                           Vidutinė kaina (EUR/t)

                           515

                           472

                           456

                           419

                           Ukraina

                           Apimtis (tonomis)

                           66 295

                           6 089

                           24 771

                           112 605

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              9

                              37

                              170

                           Rinkos dalis (%)

                           0,7

                           0,1

                           0,3

                           1,2

                           Vidutinė kaina

                           501

                           489

                           441

                           393

                           Kitos šalys

                           Apimtis (tonomis)

                           124 713

                           155 609

                           192 020

                           288 853

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              125

                              154

                              232

                           Rinkos dalis (%)

                           1,3

                           1,8

                           2,1

                           3,0

                           Vidutinė kaina (EUR/t)

                           732

                           667

                           568

                           469

               (37)

               Pirmiau nurodytų skaičių patikslinimas neturėjo įtakos laikinojo reglamento 104 konstatuojamojoje dalyje išdėstytoms išvadoms. Iš tiesų, nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių vidutinės kainos visada buvo didesnės nei Sąjungos pramonės kainos. Baltarusija buvo vienintelė eksportuojanti šalis, kurios vidutinės kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas TL, t. y. tais pačiais metais, kai Baltarusijos importo apimtis sparčiai padidėjo. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 104 konstatuojamojoje dalyje pateiktos Komisijos išvados.

               (38)

               Kalbant apie importą iš trečiųjų šalių, Baltarusijos eksportuojantis gamintojas nesutiko su Komisijos išvada, kad trečiųjų šalių, išskyrus Ukrainą, atskiros rinkos dalys padidėjo tik nežymiai. Baltarusijos eksportuojantis gamintojas pagrindė savo nuomonę 2016 m., t. y. po TL ėjusių metų, importo statistika. Be to, jis nurodė, kad laikinojo reglamento 6.3.3 punkto lentelėje pateikti importo duomenys tariamai neatitinka turimų Eurostato statistinių duomenų.

               (39)

               Atsakant į šį tvirtinimą, pirmiausia reikėtų pažymėti, kad po TL nustatytos tendencijos ir duomenys paprastai neįtraukiami į žalos ir priežastinio ryšio analizę. Nors laikinojo reglamento 111 konstatuojamojoje dalyje ir nurodyta, kad Komisija sutinka rinkti ir peržiūrėti tam tikrus po TL nustatytus duomenis, tai buvo daroma nagrinėjant teiginius apie vadinamojo sukčiavimo PVM plano poveikį, tariamą paskesnį atotrūkį tarp nagrinėjamojo produkto paklausos ir pasiūlos Lenkijos ir Baltijos šalių rinkose ir neįprastai dideles eksporto iš Baltarusijos apimtis TL, gautas tariamai pagal tą planą.

               (40)

               Antra, Komisija negali grįsti savo išvados dėl importo iš trečiųjų šalių poveikio po TL nustatytais ir suinteresuotosios šalies pateiktais importo duomenimis, nes turėtų analizuoti tik nagrinėjamuoju laikotarpiu nustatytas tendencijas (2012–2015 m.); informaciją apie tai Komisija rinko tyrimo metu. Kaip paaiškinta 39 konstatuojamojoje dalyje, šio tyrimo metu Komisija vertino kai kuriuos po TL nustatytus duomenis siekdama ištirti ypatingą atvejį, t. y. sukčiavimo PVM planą. Taigi patvirtinamos laikinojo reglamento 104 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados, susijusios su trečiųjų šalių rinkos dalių pasikeitimais nagrinėjamuoju laikotarpiu, kurio pabaiga – 2015 m.

               (41)

               NET jeigu būtų atsižvelgta į importo iš trečiųjų šalių pokyčius po TL, tai nepakeistų Komisijos išvados dėl galimo to importo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, nes minėtos kainos išliko didesnės nei importo iš Baltarusijos kainos.

               (42)

               Galiausiai, kalbant apie tariamą laikinajame reglamente pateiktų importo duomenų ir Eurostato statistinių duomenų neatitikimą, reikėtų pažymėti, kad į pastaruosius statistinius duomenis taip pat įtraukti duomenys apie vadinamųjų labai atsparių nuovargiui strypų, kurie šio tyrimo metu nebuvo įtraukti į produkto apibrėžtąją sritį ir nebuvo nurodyti laikinojo reglamento 6.3.3 punkto lentelėje, importo apimtis (6). Atsižvelgiant į tai, atmetami Baltarusijos eksportuojančio gamintojo teiginiai apie trečiųjų šalių importą.

               (43)

               Kadangi kitų pastabų dėl importo iš trečiųjų šalių negauta, laikinojo reglamento 104 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.4.   Sąnaudų raida

               (44)

               Kadangi pastabų dėl sąnaudų raidos negauta, laikinojo reglamento 105 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.5.   Vadinamosios sukčiavimo PVM plano poveikis

               (45)

               Baltarusijos eksportuojantis gamintojas pakartojo savo pastabas dėl vadinamosios sukčiavimo PVM plano poveikio Sąjungos rinkai, pareikštas pradiniu tyrimo etapu, ir tvirtino, kad Komisija neatliko savo pareigos ir neištyrė šio dalyko. Eksportuojančio gamintojo nuomone, šis planas yra pagrindinė priežastis, dėl kurios Sąjungos gamintojams kilo finansinių sunkumų. Dėl šio sukčiavimo plano du gamintojai paskelbė bankrotą ir nutraukė panašaus produkto gamybą: vienas iš jų – Latvijoje (2013 m. pradžioje), kitas – Slovakijoje (2014 m. pabaigoje). Be to, 2014 m. vienas Sąjungos gamintojas iš Lenkijos dėl įrangos modernizavimo 3 mėnesiams sustabdė panašaus produkto gamybą. Po visų šių įvykių nuo 2013 m. produktų tiekimas tariamai labiausiai sumažėjo Lenkijos ir Baltijos šalių rinkose. Šis tariamas atotrūkis turėjo būti užpildytas Baltarusijos eksportuojamais produktais.

               (46)

               Be to, Baltarusijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dėl sukčiavimo PVM plano 2015 m. (TL) vadintini neįprastais metais, nes į Sąjungą buvo eksportuotas didelis kiekis nagrinėjamojo produkto, ir kad eksporto apimtys pradėjo mažėti jau TL pabaigoje, o po TL toliau mažėjo.

               (47)

               Atsakydama į šiuos tvirtinimus, Komisija pirmiausia pasirėmė Baltarusijos statistikos biuro duomenimis apie eksportą ir nustatė toliau nurodytus faktus. Eksportuojančio gamintojo eksporto į Sąjungą apimties padidėjimas sutapo su eksportuojančio gamintojo eksporto į Rusijos rinką apimties sumažėjimu. Kaip nurodyta tolesnėje lentelėje, nuo 2013 m. iki 2015 m. Baltarusijos eksportuojantis gamintojas gerokai sumažino savo pardavimo Rusijai apimtį (maždaug 370 000 tonų) ir maždaug panašiu kiekiu, t. y. 380 000 tonų, padidino pardavimo Sąjungos rinkai apimtį.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           TL

                           2016 m.

                           Bendra pardavimo eksportui apimtis

                           836

                           787

                           878

                           831

                           689

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              94

                              105

                              99

                              82

                           Eksportas į Rusiją

                           545

                           591

                           474

                           221

                           157

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              108

                              87

                              41

                              29

                           Bendra eksporto į ES apimtis

                           170

                           147

                           255

                           530

                           250

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              86

                              150

                              312

                              147

                           Eksportas į Baltijos šalis

                           105

                           110

                           140

                           137

                           132

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              105

                              133

                              130

                              126

                           Eksportas į Lenkiją

                           2

                           5

                           50

                           150

                           15

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              250

                              2 500

                              7 500

                              750

                           Eksportas į kitas valstybes nares

                           63

                           32

                           65

                           243

                           103

                              Indeksas (2012 m. = 100)

                              100

                              51

                              103

                              386

                              163

                              Šaltinis: Baltarusijos statistikos biuro išrašai.

               (48)

               Antra, Komisija įvertino padėtį Lenkijos ir Baltijos šalių rinkose. Kalbant apie 2013 m., Lenkijos ir Baltijos šalių rinkose sumažėjo vieno Lenkijos gamintojo gaminių, o vienas Latvijos gamintojas sustabdė gamybą. Be to, nuo 2013 m. spalio 1 d. Lenkijos Vyriausybė ėmė taikyti atvirkštinio apmokestinimo PVM mechanizmą maždaug 40 plieno produktų – nuo aptvarų ir vamzdžių iki gatavų plokščio plieno produktų ir armatūros strypų, taip kovodama su sukčiavimo PVM planu. Atlikus pardavimo eksportui iš Baltarusijos į Sąjungos rinką analizę, paaiškėjo, kad Baltarusijos eksportuojančio gamintojo pardavimas į Lenkiją ir Baltijos šalis, palyginti su 2012 m., liko stabilus, t. y. maždaug 110 000 tonų. Todėl daroma išvada, kad Baltarusijos eksportuojantis gamintojas nesiekė gauti naudos iš tariamo Sąjungos produkcijos tiekimo trūkumo 2013 m., todėl kiti rinkoje veikę Sąjungos gamintojai galėjo tiekti produktus rinkai iš atsargų arba į šias rinkas nukreipdami eksportui parduodamus produktus (7).

               (49)

               Kalbant apie 2014 m., vienas Lenkijos gamintojas sustabdė gamybą vienam ketvirčiui, kad galėtų modernizuoti įrangą, o 2014 m. rugpjūtį vienas Slovakijos gamintojas gamybą nutraukė (2015 m. vasarį paskelbtas bendrovės bankrotas). Apytikriai apskaičiuota, kad dėl šių įvykių nebuvo pagaminta maždaug 133 000 tonų.

               (50)

               Atlikus pardavimo eksportui iš Baltarusijos į Sąjungos rinką analizę, paaiškėjo, kad Baltarusijos eksportuojančio gamintojo pardavimas į Lenkiją ir Baltijos šalis iš tiesų padidėjo maždaug 75 000 tonų. Tačiau eksportuojantis gamintojas padidino ir pardavimo į kitas Sąjungos rinkas, kaip antai Vokietiją, apimtį nuo iš esmės minimalaus kiekio iki maždaug 120 000 tonų. Todėl argumentas, kad Baltarusijos eksportuojančio gamintojo pardavimas išaugo tik dėl ypatingos padėties Lenkijoje ir Baltijos šalyse, yra atmetamas, nes pardavimas išaugo (netgi greičiau) ir kituose Sąjungos rinkos segmentuose, kur nebuvo jokių ypatingų sąlygų.

               (51)

               Kalbant apie tiriamąjį laikotarpį, 2015 m. kovo mėn. Latvijos gamintojas vėl ėmėsi gamybos. Gamyba Lenkijoje vėl pasiekė įprastą lygį. Todėl šiose Sąjungos rinkose nebeliko ypatingos padėties.

               (52)

               Nepaisant to, Baltarusijos eksportuojančio gamintojo pardavimas Lenkijai dar labiau išaugo, o pardavimo Baltijos šalyse apimtys išliko tokios pačios kaip 2014 m. Be to, kituose Sąjungos rinkos segmentuose (daugiausia Bulgarijoje, Nyderlanduose ir Vokietijoje) buvo užfiksuotas didžiausias augimas.

               (53)

               Todėl daroma išvada, kad Baltarusijos eksporto į Europos Sąjungą apimtys išaugo ne dėl atotrūkio tarp paklausos ir pasiūlos Sąjungos rinkoje, o dėl eksporto nukreipimo netekus dalies Rusijos rinkos. Taigi, darant preliminarias išvadas pareikštas tvirtinimas dėl sukčiavimo PVM plano poveikio netinkamo įvertinimo yra nepagrįstas ir todėl atmetamas.

               (54)

               Komisija, remdamasi laikinojo reglamento 111 konstatuojamąja dalimi, įvertino importo po tiriamojo laikotarpio apimtį. Remiantis gautais duomenimis, importas iš Baltarusijos šiek tiek sumažėjo, tačiau jo lygis vis dar gerokai viršijo 2013 m. lygį ir buvo maždaug 2014 m. lygio. Todėl argumentas, kad importo iš Baltarusijos padidėjimas buvo laikinas ir jo priežastimi buvo ypatinga padėtis tam tikrose Sąjungos rinkos segmentuose, atmetamas.

               (55)

               Kadangi kitų pastabų dėl sukčiavimo PVM plano ir pokyčių po TL negauta, laikinojo reglamento 106–111 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         3.   Išvada dėl priežastinio ryšio

               (56)

               Apibendrinant, Komisija mano, kad nė vienas iš suinteresuotųjų šalių po pirminio faktų atskleidimo pateiktų argumentų negalėjo pakeisti preliminarių išvadų dėl nustatyto priežastinio importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės per TL patirtos materialinės žalos ryšio. Todėl laikinojo reglamento 112–115 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

               (57)

               Komisija nustatė, kad, kaip nustatyta laikinojo reglamento 104 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonės padėčiai poveikį galėjo turėti tik dar vienas veiksnys – importas iš trečiųjų šalių. Tačiau Komisija padarė išvadą, kad minėtas importas negalėjo nutraukti importo iš Baltarusijos dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinio ryšio ir kad pagrindine žalos priežastimi liko importas iš Baltarusijos dempingo kaina.

               (58)

               Remiantis minėta analize, kurią atlikus buvo nustatytas ir nuo žalingo poveikio atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai, kurį daro importas dempingo kaina, daroma išvada, kad importas dempingo kaina iš Baltarusijos Sąjungos pramonei padarė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

         G.   SĄJUNGOS INTERESAI

   1.   Sąjungos pramonės interesai

               (59)

               Kadangi jokių pastabų dėl Sąjungos pramonės interesų negauta, laikinojo reglamento 117–122 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         2.   Naudotojų ir importuotojų interesai

               (60)

               Baltarusijos eksportuojančio gamintojo pastabose nurodyta, kad Komisija, vertindama Sąjungos interesus, neatsižvelgė į konkrečias importuotojų ir naudotojų Baltijos šalyse problemas. Jis tvirtino, kad dėl logistinių priežasčių, kaip antai geležinkelio jungties ar sertifikavimo reikalavimų, toms bendrovėms Baltarusija yra vienintelė armatūros strypų tiekėja.

               (61)

               Atsižvelgdama į tai, Komisija patvirtino, kad vienintelis bendradarbiaujantis naudotojas Baltijos šalyse patyrė tam tikrų techninių sunkumų, kai produktas buvo pristatomas iš Sąjungos gamintojų (kurių nė vienas nėra iš Baltijos šalių). Kita vertus, ši bendrovė nurodė, kad Baltarusijos kilmės produktus būtų galima pakeisti Rusijos ir tam tikru mastu Ukrainos kilmės produktais, kaip buvo praktiškai daroma po TL.

               (62)

               Be to, su Komisija mažai bendradarbiavo Baltijos šalyse įsteigtos bendrovės, o tai reiškia, kad jos nesupranta, jog patirs neigiamo poveikio dėl galimo antidempingo priemonių taikymo nagrinėjamojo produkto importui iš Baltarusijos.

               (63)

               Kadangi kitų pastabų dėl naudotojų ir importuotojų interesų negauta, laikinojo reglamento 123–131 ir 134 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         3.   Galima muitų absorbcija

               (64)

               Pastabose po pirminio faktų atskleidimo skundo pateikėjas teigė, kad pirminiu etapu pasiūlyto antidempingo muito (12,5 %) nepakaktų, nes Baltarusijos eksportuojantis gamintojas, kaip valstybinė įmonė, veikianti ne rinkos ekonomikos šalyje ir tariamai galinti palankiomis sąlygomis gauti subsidijuojamų žaliavų (metalo laužo), šią priemonę galėtų lengvai absorbuoti.

               (65)

               Dėl šio tvirtinimo reikėtų pažymėti, kad galimą absorbciją galima ištirti tik atlikus atskirą antiabsorbcinį tyrimą pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnį ir kad tai negali turėti išankstinio poveikio atliekant pradinį tyrimą nustatytų antidempingo priemonių lygiui. Be to, šio tyrimo duomenys nepatvirtino, kad Baltarusijos gamintojas gali lengvai gauti subsidijuojamų žaliavų; iš tikrųjų, Komisija nustatė, kad bendrovė didžiąją dalį žaliavų perka iš Rusijos ir Ukrainos, kurios laikomos rinkos ekonomikos šalimis.

         4.   Strateginė ES ir Baltarusijos bendradarbiavimo plieno sektoriuje svarba

               (66)

               Pastabose po pirminio faktų atskleidimo Baltarusijos eksportuojantis gamintojas ir Baltarusijos institucijos paminėjo strateginę bendradarbiavimo su ES plieno sektoriuje svarbą ir tai, kad priemonės gali turėti neigiamos įtakos Baltarusijai, jei ji Sąjungoje norėtų įsigyti gamybos įrangos, susijusių prekybos bendrovių tinklo Sąjungoje įsteigimui, ir bendradarbiavimui su Europos finansų institucijomis.

               (67)

               Atsakydama į tai, Komisija pabrėžia, kad priemonėmis siekiama vienintelio tikslo – atkurti vienodas sąlygas Sąjungos rinkoje. Jomis nesiekiama nubausti. Jeigu eksportuojantis gamintojas tvariai didina kainas tol, kol nebelieka dempingo, jis gali kreiptis dėl kompensacijos ir tarpinės peržiūros. Todėl, Komisijos nuomone, šios aplinkybės nėra svarbios atliekant Sąjungos interesų vertinimą.

         5.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (68)

               Apibendrinant, nė vienas iš suinteresuotųjų šalių pateiktų argumentų neįrodo, kad yra įtikinamų priežasčių neįvesti priemonių nagrinėjamojo produkto importui iš Baltarusijos. Bet kokias neigiamas pasekmes nesusijusiems naudotojams ir importuotojams gali sušvelninti kiti tiekimo šaltiniai. Be to, kalbant apie bendrą antidempingo priemonių poveikį Sąjungos rinkai, teigiamas poveikis, visų pirma Sąjungos pramonei, greičiausiai kompensuotų galimą neigiamą poveikį kitoms suinteresuotosioms šalims. Todėl laikinojo reglamento 135–137 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados patvirtinamos.

         H.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

   1.   Žalos pašalinimo lygis (žalos skirtumas)

   1.1.   Tikslinis pelnas

               (69)

               Po pirminio faktų atskleidimo Sąjungos pramonė užginčijo tikslinį pelną, naudotą nustatant žalos pašalinimo lygį, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 143 konstatuojamojoje dalyje. Tie patys teiginiai buvo pakartoti po galutinio faktų atskleidimo.

               (70)

               Tikslinis pelnas, kuriuo remiantis buvo apskaičiuotas laikinasis žalos skirtumas, sudarė 4,8 %. Šis skaičius buvo pagrįstas 2012 m. pelno skirtumu, nustatytu labai panašaus produkto – LAN strypų – atveju ir neseniai naudotu atliekant antidempingo tyrimą dėl importuojamų Kinijos kilmės LAN strypų (8).

               (71)

               Savo pastabose skundo pateikėjas nesutiko su tuo, kad būtų remiamasi tuo pačiu tiksliniu pelnu, kaip ir atliekant tyrimą dėl LAN strypų, ir teigė, kad šie du produktai ir jų rinkos skiriasi. Skundo pateikėjas siūlė taikyti netgi didesnį tikslinį pelną, nei iš pradžių siūlė skunde, t. y. 16 arba 17 %, tokį, kokį Sąjungos gamintojai gavo 2006 m. arba laikė „pageidaujamu siekiant ilgalaikio tikslo kurti finansiškai stiprią plieno pramonę“ (9).

               (72)

               Šiuo atveju šiame tyrime panaudotas tikslinis pelnas, kurį Komisija apibūdino kaip tinkamiausią, yra grindžiamas 2012 m. (per nagrinėjamąjį laikotarpį) faktiškai uždirbtu pelnu, kurį gavo labai panašaus produkto Sąjungos gamintojai, naudodamiesi iš esmės tokia pačia įranga, kaip ir toji, kuri buvo naudojama gaminant nagrinėjamąjį produktą, kai buvo atliekamas šis tyrimas. Taip pat primenama, kad skunde EUROFER paprašė taikyti 9,9 % tikslinį pelną, kuris buvo naudojamas atliekant tyrimą dėl vielos strypų, t. y. produkto, kuris akivaizdžiai yra ne toks panašus į nagrinėjamąjį produktą kaip LAN strypai. Galiausiai, nustatant žalos skirtumą siekiama panaikinti tą žalą, kurią sukėlė importas dempingo kaina, bet ne kiti veiksniai, tokie kaip ekonomikos krizė. Nors ir nustatyta, kad tik 1,3 % dydžio pelnas, kurį Sąjungos pramonė uždirbo nagrinėjamuoju laikotarpiu (10), yra nepriimtinas dėl sukčiavimo PVM plano poveikio, atrodo tikslingiau būtų naudoti pelno, kurį pramonė uždirbo tuo pačiu laikotarpiu ir kuris, atliekant antidempingo tyrimą dėl labai panašaus produkto iš esmės sutampančiais laikotarpiais, buvo patikrintas ir pripažintas tinkamu, skirtumą. Todėl Sąjungos pramonės argumentas yra atmetamas.

         1.2.   Išlaidos po importo

               (73)

               Preliminariai apskaičiuojant žalos skirtumą, išlaidos po importo buvo pakoreguotos 2 % (11). Pastabose po pirminio faktų atskleidimo Baltarusijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad šiuo konkrečiu atveju reikėtų naudoti didesnį skaičių – 4–6 %, nes toks koregavimo dydis geriau parodytų faktines išlaidas po importo, kurias turi padengti importuotojai ir (arba) naudotojai.

               (74)

               Pareiškus šį tvirtinimą Komisija nuodugniau išnagrinėjo bendradarbiaujančio importuotojo ir 6 konstatuojamojoje dalyje nurodytų naudotojų importo išlaidų ir išlaidų po importo lygį ir struktūrą.

               (75)

               Remdamasi išvadomis, padarytomis po tikrinamųjų vizitų šiose bendrovėse, Komisija nenustatė jokių pagrindų, kuriais remdamasi galėtų pakeisti koregavimo lygį. Faktinės importuotojo ir vieno iš naudotojų išlaidos po importo (vidutinės, per visą TL) buvo mažesnės nei 2 %. Tik vienos bendrovės (naudotojo Vokietijoje) išlaidos po importo viršijo 2 % ir pateko į nurodomą 4–6 % intervalą. Tačiau ši bendrovė po importo vykdė nestandartines operacijas – vežė nagrinėjamąjį produktą iš savo sandėlių į gamybos vietas šalies viduje. Šios išlaidos po importo yra įprastos importuotojams, tačiau nėra standartinės ir šios bendrovės veiklos požiūriu yra labai specifinės. Reikėtų pažymėti, kad, apskaičiuojant žalos skirtumą, eksporto kainos nustatomos kainos ES pasienyje lygiu (pakoreguojamos atsižvelgiant į išlaidas po importo) ir palyginamos su Sąjungos gamintojų ex works kainomis. Šiuo atveju produkto vežimo į naudotojų gamybos vietas išlaidos nėra svarbios, todėl į jas neatsižvelgiama. Remdamasi šiomis išvadomis, Komisija patvirtina, kad pirminiu etapu nustatytos 2 % dydžio išlaidos po importo yra pagrįstos. Todėl tvirtinimas atmetamas.

         1.3.   Kiti klausimai dėl žalos skirtumo apskaičiavimo

               (76)

               Po pirminio faktų atskleidimo ir skundo pateikėjas, ir Baltarusijos eksportuojantis gamintojas iškėlė keletą papildomų neesminių klausimų dėl žalos skirtumo apskaičiavimo.

               (77)

               Skundo pateikėjas nurodė, kad, siekiant apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis ir taip nustatyti CIF kainą, reikėtų ją perskaičiuoti atsižvelgiant į nesusijusių perpardavimų kainą, o ne sandorių su susijusiais importuotojais kainą. Komisija patvirtina, kad pirminiu etapu priverstiniam kainų mažinimui ir priverstiniam pardavimui mažesnėmis kainomis apskaičiuoti naudota CIF kaina iš tikrųjų pagrįsta nesusijusiais perpardavimais.

               (78)

               Skundo pateikėjas pasiūlė alternatyvų būdą, kaip paskirstyti sąnaudas pagal skirtingas produkto rūšis, siekiant apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą ir priverstinį pardavimą mažesnėmis kainomis. Tačiau šis pasiūlymas pateiktas po laikinųjų priemonių nustatymo, kai visi klausimyno atsakymai jau buvo patikrinti vietoje, o skaičiavimai atlikti. Bet kokiu atveju, siekiant apskaičiuoti žalos skirtumą šio tyrimo metu sąnaudų paskirstyti nereikia, nes žalos skirtumas pagrįstas ne su kiekvienos rūšies produktu susijusiomis sąnaudomis, o kiekvienos rūšies produkto ex works kaina. Todėl tvirtinimas atmetamas.

               (79)

               Be to, skundo pateikėjas pasiūlė žalos skirtumą grįsti ne viso TL, o pasirinkto TL ketvirčio, kai skirtumas būtų tipiškesnis, duomenimis. Tačiau skundo pateikėjas nepateikė jokių įrodymų, kad yra kokių nors specialių su šiuo tyrimu susijusių aplinkybių, į kurias atsižvelgus būtų pagrįsta nukrypti nuo įprastinės Komisijos praktikos, kai žalos skirtumas grindžiamas viso TL duomenimis. Todėl tvirtinimas atmetamas.

               (80)

               Komisija nutarė, kad apskaičiuojant žalos skirtumą reikia elgtis atsargiai. Iš tikrųjų, atsižvelgdama į tam tikrų duomenų nepatikimumą, susijusį su priežastimis, nurodytomis 19–23 konstatuojamosiose dalyse, ir į šio tyrimo ypatumus, Komisija patikslino žalos pašalinimo lygio apskaičiavimus, neįtraukdama atrinkto Italijos gamintojo duomenų ir apsiribodama pardavimų Nyderlanduose, Vokietijoje, Lenkijoje ir Lietuvoje apskaičiavimu. Šie apskaičiavimai atspindi 29 konstatuojamojoje dalyje minėtą priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimą, kai buvo gautas 2,8 % dydžio priverstinio kainų mažinimo skirtumas. Tuo remiantis buvo nustatytas patikslintas žalos skirtumas, kurio dydis – 10,6 %.

               (81)

               Po galutinio faktų atskleidimo skundo pateikėjas užginčijo šio tyrimo metu Komisijos taikytą metodologiją, remdamasis tuo, kad Komisija de facto susiaurino tyrimo aprėptį tiek, kad jis tapo regioniniu. Be to, jis tvirtino, kad, nustačius pirmiau minėtą žalos pašalinimo lygį, visai Sąjungos pramonei padaryta žala neišnyktų. Skundo pateikėjas dar pažymėjo, kad Baltarusijos kilmės produktai buvo importuojami dempingo kaina į 16 skirtingų valstybių narių, t. y. į daugiau šalių, nei Komisija įvardijo nustatydama žalos skirtumą.

               (82)

               Šiuo atveju reikėtų pažymėti, kad Komisija žalos analizę iš esmės grindė visos Sąjungos pramonės padėtimi ir padarė išvadą, kad tai, jog Italija bus neįtraukta į vertinimą, neturės įtakos žalos analizės rezultatui. Kalbant apie žalos pašalinimo lygį, nors Baltarusijos kilmės produktai iš tikrųjų buvo importuojami į įvairias valstybes nares (iš tiesų, į 13), Komisija, apskaičiuodama žalos pašalinimo lygį, rėmėsi duomenimis, susijusiais tik su tomis atrinktomis bendrovėmis, kurios dėl 29 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių panašų produktą pardavinėjo daug mažesniam skaičiui šalių. Tai nedaro poveikio visų suinteresuotųjų šalių teisei prašyti atlikti tarpinę peržiūrą, kai tik paaiškės tyrimo dėl kartelio išvados ir atsižvelgiant į tuo metu susiklosčiusią padėtį.

         1.4.   Išvada dėl žalos pašalinimo lygio

               (83)

               Kadangi jokių kitų pastabų dėl žalos pašalinimo lygio nebuvo, nustatytas 10,6 % galutinis žalos pašalinimo lygis.

         2.   Galutinės priemonės

               (84)

               Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio bei Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, importuojamam nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos galutinės antidempingo priemonės, kurių dydis prilygtų žalos skirtumui, vadovaujantis mažesnio muito taisykle.

               (85)

               Po galutinio faktų atskleidimo Baltarusijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad dėl tyrimo aplinkybių buvo pagrįsta nustatyti priemones, kaip iš dalies neapmuitinamą sumą, t. y. kad muitas nebūtų taikomas pirmoms importuotoms 200 000 tonų ir kad priemonės būtų taikomos tik dvejus metus.

               (86)

               Primenama, kad dempingo priežastis yra kainų diskriminacija, todėl kaip taisomąją priemonę reikėtų taikyti antidempingo muitus arba įsipareigojimą dėl kainos. Baltarusijos eksportuotojo prašoma taikyti neapmuitinama kvota yra be kainos dedamosios, kuri leistų pašalinti žalingo dempingo poveikį, todėl prašymas nepriimtinas. Šiuo atveju nėra pagrįstų priežasčių, dėl kurių būtų galima sutrumpinti priemonių taikymo laikotarpį. Jeigu aplinkybės pasikeistų, Baltarusija turi galimybę prašyti atlikti priemonių peržiūrą remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi. Todėl tvirtinimai atmetami. Be to, primenama, kad Komisija gali iš naujo išnagrinėti faktus, jeigu po tyrimo dėl kartelio kiltų abejonių dėl šiame reglamente išdėstytų galutinių išvadų.

               (87)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, bus nustatytos šios muitų normos:

                           Bendrovė

                           Žalos skirtumas
                           (%)

                           Dempingo skirtumas
                           (%)

                           Galutinio antidempingo muito norma
                           (%)

                           BMZ

                           10,6

                           58,4

                           10,6

                           Visoms kitoms bendrovėms

                           10,6

                           58,4

                           10,6

         3.   Laikinojo muito galutinis surinkimas

               (88)

               Atsižvelgiant į nustatytus dempingo skirtumus ir į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, reikėtų galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo antidempingo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas.

               (89)

               Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Tam tikriems strypams ir juostoms, naudojamiems kaip gelžbetonio armatūra, iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno, po kalimo, karštojo valcavimo, karštojo tempimo arba karštojo išspaudimo (ekstruzijos) toliau neapdorotiems, po valcavimo susuktiems ar supintiems arba nesusuktiems ar nesupintiems, su išpjovomis, briaunomis, grioveliais arba deformacijomis, padarytomis valcavimo proceso metu, nustatomas galutinis antidempingo muitas. Labai atsparios nuovargiui geležies arba plieno strypai ir juostos, naudojami kaip gelžbetonio armatūra, neįtraukti. Kiti ilgi produktai, kaip antai apskriti strypai, nėra įtraukti. Tai yra Baltarusijos kilmės produktai, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 ir ex 7214 99 95 (TARIC kodai: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510).
   2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 10,6 %.
   3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Galutinai surenkamos garantijomis pagal įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 2016/2303 užtikrintos laikinųjų antidempingo muitų sumos.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 16 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

      (2)  OL C 114, 2016 3 31, p. 3.

      (3)  2016 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2303, kuriuo tam tikriems importuojamiems Baltarusijos Respublikos kilmės strypams ir juostoms, naudojamiems kaip gelžbetonio armatūra, nustatomas laikinasis antidempingo muitas (OL L 345, 2016 12 20, p. 4).

      (4)  Sprendimas byloje Extramet prieš Tarybą, C-358/89, ES:C:1992:257, 17–20 punktai. Pagal analogiją žr. sprendimus bylose Matra prieš Komisiją, C-225/91, ES:C:1993:239, 40–47 punktai, RJB Mining prieš Komisiją, T-156/98, ES:T:2001:29, 107–126 punktai, ir Secop prieš Komisiją, T-79/14, ES:T:2016:118, 79–86 punktai.

      (5)  Byla I742.

      (6)  Visų pirma, neįtraukiamos eksporto į Airiją ir Jungtinę Karalystę apimtys.

      (7)  „Analiza wplywu zmian administracyjnych na wielkosc szarej strefy na rynku pretow zbrojeniowych i sytuacje sektora finansow publicznych“, „Ernst & Young“, Varšuva, 2014 m. kovo mėn.

      (8)  OL L 204, 2016 7 29, p. 70.

      (9)  McKinsey ataskaita, pateikta 2013 m. gruodžio mėn. EBPO plieno komiteto posėdyje.

      (10)  Pelno buvo gauta 2012 m.; kitais nagrinėjamojo laikotarpio metais, t. y. 2013–2015 m., Sąjungos gamintojai patyrė nuostolių.

      (11)  Suinteresuotosioms šalims specialiai atskleista informacija, 3 priedas.