title: 2018 m. spalio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1469, kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
2.10.2018

                  LT

                  Europos Sąjungos oficialusis leidinys

                  L 246/20

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2018/1469
         2018 m. spalio 1 d.
         kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas
         EUROPOS KOMISIJA,
         atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
         atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,
         kadangi:
         1.   PROCEDŪRA

         1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

                     (1)

                     Reglamentu (EB) Nr. 2320/1997 (2) Taryba nustatė antidempingo priemones tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno. Komisijos sprendimu 2000/70/EB (3) buvo priimtas Rusijos eksportuotojo įsipareigojimas. Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 (4) Taryba nustatė antidempingo priemones tam tikriems importuojamiems Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1322/2004 (5) buvo nuspręsta nebetaikyti galiojančių priemonių iš, inter alia, Rusijos importuojamiems produktams dėl atsargumo, susijusio su ankstesniais tam tikrų Sąjungos gamintojų veiksmais, pažeidžiančiais konkurencijos taisykles (žr. minėto reglamento 9 konstatuojamąją dalį).

                     (2)

                     Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį atlikus peržiūros tyrimą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 258/2005 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 nustatytas galutines priemones, panaikino galimybę atleisti nuo muitų, nustatytų to paties reglamento 2 straipsnyje, ir nustatė 38,8 % antidempingo muitą iš Kroatijos importuojamiems produktams ir 64,1 % antidempingo muitą iš Ukrainos importuojamiems produktams, išskyrus iš „Dnepropetrovsk Tube Works“ importuojamus produktus, kuriems nustatytas 51,9 % antidempingo muitas.

                     (3)

                     Sprendimu 2005/133/EB (7) Komisija iš dalies sustabdė galutinių priemonių Kroatijai ir Ukrainai taikymą devynių mėnesių laikotarpiui, kuris prasidėjo 2005 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1866/2005 (8) dalinis sustabdymas buvo pratęstas dar vienų metų laikotarpiui.

                     (4)

                     Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 (9) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus tam tikriems importuojamiems, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams, panaikino reglamentus (EB) Nr. 2320/97 ir (EB) Nr. 348/2000, baigė antidempingo muitų, taikomų tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, tarpinę peržiūrą ir šių priemonių galiojimo termino peržiūrą ir baigė antidempingo muitų, taikomų tam tikriems importuojamiems, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, tarpines peržiūras.

                     (5)

                     2012 m. vasario 16 d. sprendimu sujungtose bylose C-191/09 ir C-200/09 P Taryba ir Komisija prieš Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP Teisingumo Teismas atmetė Tarybos apeliacinį skundą (10) dėl 2009 m. kovo 10 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo, kuriuo panaikinamas Reglamento (EB) Nr. 954/2006 1 straipsnis tiek, kiek jis yra susijęs su antidempingo muito, nustatyto „Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT“ ir „Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT“ (kartu – „Interpipe Group“) pagamintiems produktams, dalimi, kuri viršijo muitą, kuris turėjo būti nustatytas, jei eksporto kaina nebūtų buvusi koreguota dėl komisinių, kai produktai buvo parduodami per susijusį prekiautoją „Sepco SA“ (11). Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 266 straipsnį Komisija ėmėsi būtinų priemonių laikytis sprendimų ir vadovaudamasi Pirmosios instancijos teismo ir Teisingumo Teismo nurodymais perskaičiavo „Interpipe Group“ nustatyto antidempingo muito normą. Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 540/2012 (12) ištaisyti tie Reglamento (EB) Nr. 954/2006 aspektai, kurie, kaip nustatyta, neatitiko pagrindinio reglamento ir dėl kurių teko panaikinti to reglamento dalis. Tuo reglamentu paliktos galioti visos kitos Reglamente (EB) Nr. 954/2006 padarytos išvados. Perskaičiavus antidempingo muito normą „Interpipe Group“ nagrinėjamajam produktui nustatyta šiuo metu galiojanti 17,7 % muito norma.

                     (6)

                     Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (ES) Nr. 585/2012 (13) tam tikriems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams nustatė galutinius antidempingo muitus ir pabaigė antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, galiojimo termino peržiūros tyrimą (toliau – ankstesnė priemonių galiojimo termino peržiūra).

                     (7)

                     Atlikus dalinės tarpinės peržiūros tyrimus pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, Taryba atitinkamai Reglamentu (ES) Nr. 795/2012 (14) ir Reglamentu (ES) Nr. 1269/2012 (15) iš dalies pakeitė Reglamentu (ES) Nr. 585/2012 nustatytas galutines priemones tam tikriems Rusijos ir Ukrainos eksportuojantiems gamintojams.

                     (8)

                     Šiuo metu iš Rusijos importuojamiems produktams galioja 35,8 % antidempingo muitai, išskyrus bendroves „Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant“ ir „Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works“ (24,1 % muitas), „OAO Volzhsky Pipe Plant“, „OAO Taganrog Metallurgical Works“, „OAO Sinarsky Pipe Plant“ ir „OAO Seversky Tube Works“ (28,7 % muitas), o Ukrainos kilmės importuojamiems produktams – 25,7 %, išskyrus bendroves „OJSC Dnepropetrovsk Tube Works“ (12,3 % muitas), „LLC Interpipe Niko Tube“ ir „OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant“ (13,8 % muitas).

               1.2.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

                     (9)

                     2017 m. liepos 4 d. Komisija pranešimu (16)
                        Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (toliau – pranešimas apie inicijavimą) paskelbė inicijuojanti antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

                     (10)

                     Peržiūra inicijuota 2017 m. kovo 30 d. gavus gamintojų, kurie pagamina daugiau kaip 25 % visų tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių Sąjungoje, vardu pateiktą Europos Sąjungos besiūlių plieno vamzdžių pramonės apsaugos komiteto (toliau – pareiškėjas) prašymą. Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui veikiausiai tęstųsi Ukrainos vykdomas dempingas ir veikiausiai pasikartotų Rusijos vykdomas dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala.

               1.3.   Lygiagreti dalinė tarpinė peržiūra

                     (11)

                     2018 m. gegužės 7 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą dėl tam tikrų importuojamų, inter alia, Ukrainos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno (17). Šią dalinę tarpinę peržiūrą atlikti prašė viena Ukrainos eksportuojančių gamintojų grupė („Interpipe Group“), o ją atliekant nagrinėtas tik su pareiškėju susijęs dempingas.

               1.4.   Tyrimas

            Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

                     (12)

                     Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2016 m. liepos 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

            Susijusios šalys

                     (13)

                     Komisija apie peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems naudotojams, eksportuojančių šalių atstovams, pareiškėjui ir prašyme nurodytiems Sąjungos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą.

            Atranka

                     (14)

                     Atsižvelgiant į didelį Rusijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų, taip pat importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą iš pradžių buvo numatyta atlikti eksportuojančių gamintojų ir importuotojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo Komisijai pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

                     (15)

                     Per nustatytą terminą apie save pranešė tik du Rusijos eksportuojantys gamintojai („TMK Group“ ir „ChTPZ Group“ – dvi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės) ir vienas Ukrainos eksportuojantis gamintojas („Interpipe Group“). Todėl nuspręsta eksportuojančių gamintojų atrankos nevykdyti.

                     (16)

                     Pranešime apie inicijavimą prašomos informacijos nepateikė ir noro bendradarbiauti su Komisija neišreiškė nė vienas importuotojas. Tačiau inicijavus tyrimą keturi importuotojai pateikė informacijos. Todėl Komisija nusprendė atrankos nevykdyti.

                     (17)

                     Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį ji preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus. Prieš inicijuojant tyrimą atrankai prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė dvylika Sąjungos gamintojų. Tuo remdamasi Komisija preliminariai atrinko tris gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį.

                     (18)

                     Vienas iš atrinktų Sąjungos gamintojų bendradarbiavo nepakankamai ir tos bendrovės atžvilgiu teko taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį, todėl tą preliminariai atrinktą gamintoją Komisija pakeitė dviem kitais Sąjungos gamintojais. Taigi, galutinai atrinkti Sąjungos gamintojai yra „Arcelor Mittal Tubular Products“, „Benteler Steel Tube GmbH“, „Dalmine S.p.A.“ ir „Zeleziarne Podbrezova a.s.“

            Klausimynai

                     (19)

                     Klausimynai nusiųsti penkiems atrinktiems Sąjungos gamintojams (visoms preliminariai ir galutinai atrinktoms bendrovėms), keturiems importuotojams, dviem Rusijos eksportuojančių gamintojų grupėms ir „Interpipe Group“.

                     (20)

                     Klausimyno neužpildė nė viena iš dviejų Rusijos eksportuojančių gamintojų grupių. Rusijos valdžios institucijoms buvo pranešta apie nebendradarbiavimą ir Komisijos ketinimus taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

                     (21)

                     Vis dėlto abu gamintojai pateikė pastabų, kuriomis ginčijo prašymo tikslumą ir nesutiko su tolesniu priemonių taikymu.

                     (22)

                     Klausimyno atsakymus pateikė penki Sąjungos gamintojai ir vienintelis bendradarbiaujantis Ukrainos eksportuojantis gamintojas. Klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas iš keturių Sąjungos importuotojų.

            Tikrinamieji vizitai

                     (23)

                     Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai buvo surengti tokių bendrovių patalpose:

                                    Sąjungos gamintojai:

                                             —

                                             „Arcelor Mittal Tubular Products“, Ostrava, Čekija,

                                             —

                                             „Benteler Steel Tube GmbH“, Paderbornas, Vokietija,

                                             —

                                             „Dalmine S.p.A.“, Bergamas, Italija,

                                             —

                                             „Zeleziarne Podbrezova a.s.“, Podbrezova, Slovakija, ir jo susiję prekiautojai „Pipex Italia S.p.A.“, Arona, Italija, ir „Slavrur Sp. z o.o.“, Staliova Volia, Lenkija,

                                             —

                                             „Vallourec Deutschland GmbH“, Bolonė-Bijankūras, Prancūzija;

                                    Ukrainos eksportuojantis gamintojas

                                             —

                                             „The Interpipe Group“ („OJSC Interpipe NTRP“, Dniepropetrovskas, Ukraina, „LLC Interpipe Niko Tube“, Nikopolis, Ukraina) ir susijusios prekybos bendrovės „LLC Interpipe Ukraine“, Dniepropetrovskas, Ukraina, „Interpipe Europe SA“, Luganas, Šveicarija, ir „Interpipe Central Trade GmbH“, Frankfurtas, Vokietija).

            Tolesnė procedūra

                     (24)

                     2018 m. liepos 13 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno ketino nustatyti galutinį antidempingo muitą.

                     (25)

                     Pastabų pateikė dvi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės, „Interpipe Group“, Ukrainos atstovybė Europos Sąjungoje ir Rusijos Federacijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje. 2018 m. rugpjūčio 8 d. surengtas abiejų Rusijos eksportuojančių gamintojų grupių, Rusijos Federacijos nuolatinės atstovybės Europos Sąjungoje ir Komisijos tarnybų klausymas. Tą pačią dieną surengtas „Interpipe Group“ ir Komisijos tarnybų klausymas. Atsižvelgiant į „Interpipe Group“ pateiktas pastabas bendrovei pateikti du papildomo faktų atskleidimo dokumentai dėl su Ukraina susijusios analizės ir tam tikrų konkrečiai su bendrove susijusių klausimų.

                     (26)

                     Suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta.

               2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

         2.1.   Nagrinėjamasis produktas

                     (27)

                     Nagrinėjamasis produktas yra tas pats, kaip per paskutinį tyrimą, po kurio buvo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, t. y. Rusijos ir Ukrainos kilmės tam tikri apskrito skerspjūvio besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai (toliau – BVV) iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (18), yra ne didesnis kaip 0,86 (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (19) (TARIC kodai 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ir 7304599320).

                     (28)

                     Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiems tikslams, pvz., vamzdynų vamzdžiuose skysčiams transportuoti, statybose atraminėms konstrukcijoms, mechaniniam naudojimui, dujų vamzdžiams, katilų vamzdžiams ir gręžimo vamzdžiams (toliau – OCTG) (angl. oil and country tubular goods), naudojamiems naftos pramonėje gręžimui, apsaugai ir vamzdynams.

                     (29)

                     BVV, juos pristatant naudotojams, gali būti įvairių formų. Jie gali būti, pvz., galvanizuoti, įsriegti arba neužbaigti (t. y. termiškai neapdoroti), turėti specialius galus, skirtingus skerspjūvius, supjaustyti pagal matmenis arba ne. Vamzdžiams netaikomi bendri standartiniai matmenys ir tuo paaiškinama, kodėl dauguma BVV yra gaminami pagal pirkėjų užsakymus. BVV paprastai sujungiami juos suvirinant. Tačiau tam tikrais atvejais jie gali būti sujungiami juos susriegiant arba naudojami atskirai, tačiau juos bet kuriuo metu galima suvirinti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad visi BVV pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis bei turi tą pačią paskirtį.

               2.2.   Panašus produktas

                     (30)

                     Kaip nustatyta ankstesniame ir paskutiniame tyrimuose, atlikus šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad į Sąjungą iš Rusijos ir Ukrainos eksportuojamas produktas, Rusijos ir Ukrainos vidaus rinkose gaminamas ir parduodamas produktas ir Sąjungos gamintojų gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis, turi tą pačią galutinio naudojimo paskirtį, todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

               3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

                     (31)

                     Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę pasibaigus taikomų priemonių galiojimui.

               3.1.   Rusija

         3.1.1.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

         3.1.1.1.   Pirminės pastabos

                     (32)

                     Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar baigus galioti dabartinėms priemonėms Rusijos vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

                     (33)

                     Kadangi, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija visą savo analizę, be kita ko, dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį pagrindė turimais faktais.

                     (34)

                     Taigi, dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė buvo vertinama naudojantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija ir iš kitų šaltinių gauta informacija, pvz., remiantis pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalimi surinkta informacija, rašytinėje informacijoje pateiktais duomenimis, inter alia, Rusijos federalinės muitinių tarnybos (RFMT) Rusijos eksporto statistiniais duomenimis (20) ir „Metal Expert“ specializuotoje svetainėje (21) pateiktais statistiniais duomenimis.

                     (35)

                     Kadangi Rusija nebendradarbiavo, Komisija negalėjo palyginti kiekvienos rūšies produkto normaliosios vertės ir eksporto kainos. Todėl normalioji vertė ir eksporto kaina pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį buvo nustatytos naudojantis vidutinėmis vertėmis.

               3.1.1.2.   Normalioji vertė

                     (36)

                     Normaliajai vertei nustatyti Komisija taikė tą pačią metodiką, kurią pareiškėjas taikė savo prašyme. Ši metodika paremta Rusijos vidaus rinkos kainų duomenimis „Metal Expert“ svetainėje. Taigi, Komisija naudojo 12 mėnesių (nuo 2016 m. liepos mėn. iki 2017 m. birželio mėn.) vidutines Rusijos vidaus rinkos kainas (gamintojo kainas EXW sąlygomis), nurodytas „Metal Expert“ svetainėje.

               3.1.1.3.   Eksporto kaina

                     (37)

                     Eksporto į Sąjungą kainos nustatytos remiantis Komisijos duomenų baze, nurodyta 14 straipsnio 6 dalyje.

               3.1.1.4.   Palyginimas

                     (38)

                     Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Normalioji vertė pakoreguota ir padidinta remiantis pareiškėjo pasiūlyta metodika (22) ir „Metal Expert“ svetainėje pateikta informacija. Eksporto kaina buvo pakoreguota ir sumažinta iki gamintojo kainos EXW sąlygomis lygio. Tam pristatymo ir draudimo išlaidos, taip pat komisiniai buvo išskaičiuoti remiantis prašyme pateikta informacija.

               3.1.1.5.   Dempingas

                     (39)

                     Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija apskaičiavo, kad Rusijos eksporto į Sąjungą dempingo skirtumas yra apytiksliai 33 %. Vis dėlto importo apimtis per peržiūros tiriamąjį laikotarpį buvo palyginti nedidelė – sudarė 0,6 % Sąjungos suvartojimo.

               3.1.1.6.   Pastabos po galutinio faktų atskleidimo

                     (40)

                     Po faktų atskleidimo abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės kartu pateikė pastabų dėl Komisijos bendrojo faktų atskleidimo dokumento

                     (41)

                     Abi bendrovės užginčijo galiojančių priemonių teisėtumą. Pirma, jos tvirtino, kad pradinės priemonės buvo neteisėtos, nes Komisija normaliąją vertę koregavo remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, o pagal PPO Apeliacinio komiteto jurisprudenciją (23) tai tariamai yra neteisėta. Antra, jos tvirtino, kad Komisijos požiūris per priemonių galiojimo termino peržiūras nedaryti atskirai kiekvienai bendrovei skirtų išvadų (24) prieštarauja pagrindinio reglamento formai ir turiniui ir PPO Susitarimui dėl antidempingo.

                     (42)

                     Pirmasis tvirtinimas buvo atmestas, nes jis susijęs su pradinio muito skaičiavimu, o tai nepatenka į šio tyrimo sritį. Atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą Rusijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, todėl teko taikyti 18 straipsnio nuostatas. Dėl antrojo tvirtinimo abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės nepagrindė, kodėl visos šalies mastu taikytini sprendimai atliekant priemonių galiojimo termino peržiūras turėtų būti neteisėti. Todėl šis tvirtinimas taip pat atmestas.

                     (43)

                     Dėl konkrečių tyrimo aspektų abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės pirmiausia nesutiko su tuo, kad Komisija taikė pagrindinio reglamento 18 straipsnį, ir tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į tyrimo metu jų pateiktą informaciją.

                     (44)

                     Dėl pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymo, visi žinomi Rusijos eksportuojantys gamintojai buvo paraginti inicijavus tyrimą užpildyti eksportuojantiems gamintojams skirtą klausimyną (25). Be to, Rusijos nuolatinei atstovybei ES buvo nusiųsti tušti klausimynai ir ji buvo paraginta susisiekti su kitais Rusijos gamintojais, apie kuriuos Komisija galėjo nežinoti tyrimo inicijavimo dieną (arba pranešti apie juos Komisijai), kad jiems būtų suteikta galimybė dalyvauti tyrime.

                     (45)

                     Abi apie save pranešusios Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės 2017 m. rugpjūčio 21 d. informavo Komisiją, kad nusprendė per tyrimą visapusiškai nebendradarbiauti ir patikslino nusprendusios nepildyti klausimyno ir savanoriškai apriboti savo dalyvavimą bei pateikti tik tam tikrus duomenis (pvz., gamybos ir pajėgumų, taip pat eksporto į trečiąsias rinkas kainų duomenis) ir pastabų dėl kai kurių tyrimo aspektų. Vis dėlto abiem Rusijos eksportuojančių gamintojų grupėms buvo pateiktas klausimynas ir jos buvo pakviestos jį užpildyti. Prie šio kvietimo pridėtame rašte Rusijos eksportuojantiems gamintojams aiškiai nurodyta, kad negavusi klausimyno atsakymų Komisija taikys pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Nė viena grupė klausimyno atsakymų nepateikė.

                     (46)

                     Atsižvelgdama į tai 2018 m. kovo 22 d. Komisija Rusijos valdžios institucijoms pranešė ketinanti taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

                     (47)

                     Tačiau per 2018 m. rugpjūčio 8 d. vykusį klausymą Komisija pabrėžė, kad nebuvo taip, kad ji neatsižvelgė į dviejų Rusijos eksportuojančių gamintojų grupių pateiktus duomenis, kaip kad tos grupės klaidingai tvirtino. Komisija paaiškino, kad ji sutikrino dviejų Rusijos eksportuojančių gamintojų grupių pateiktus pajėgumų ir gamybos duomenis su „Metal Expert“ svetainėje viešai skelbiamais duomenimis. Komisija taip pat naudojosi iš eksportuojančių gamintojų gautais Rusijos eksporto statistiniais duomenimis, kaip paaiškinta 34 konstatuojamojoje dalyje. Todėl tvirtinimas, kad Komisija neatsižvelgė į dviejų Rusijos eksportuojančių gamintojų grupių pateiktą informaciją, buvo atmestas.

                     (48)

                     Be to, abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės pastebėjo, kad jos kvietė Komisiją surengti tikrinamuosius vizitus ir patikrinti tuos ribotus duomenis, kuriuos jos pateikė, tačiau joks tikrinamasis vizitas nebuvo surengtas.

                     (49)

                     Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai turėtų būti rengiami, jei Komisija mano, kad tai yra tikslinga, o jei Komisija laiku negauna tinkamų atsakymų, ji gali pasirinkti tokio tikrinamojo vizito nerengti. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į tai, kad ji negavo tinkamų klausimyno atsakymų, Komisija nusprendė, kad tikrinamojo vizito rengti nereikėtų.

               3.1.2.   Dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos

                     (50)

                     Kaip nustatyta pirmiau, Rusija peržiūros tiriamuoju laikotarpiu toliau vykdė dempingą, tačiau importo apimtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo palyginti nedidelė. Todėl Komisija analizavo, ar dempingas gali tęstis arba pasikartoti, jei būtų leista dabartinių antidempingo priemonių toliau nebetaikyti. Analizuodama Komisija atsižvelgė į Rusijos gamybą ir nepanaudotus pajėgumus, Sąjungos rinkos patrauklumą ir Rusijos eksportuotojų elgseną kitose rinkose.

               3.1.2.1.   Nepanaudoti pajėgumai

                     (51)

                     Po galutinio faktų atskleidimo abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės užginčijo Komisijos padarytas išvadas dėl Rusijos turimų nepanaudotų pajėgumų. Tiksliau, abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės tvirtino, kad Komisija pervertino Rusijos turimus nepanaudotus pajėgumus. Šie nepanaudoti pajėgumai buvo grindžiami rinkos tyrimų duomenimis („Metal Expert“) ir įvertinti kaip viršijantys 550 000 tonų.

                     (52)

                     Per 2018 m. rugpjūčio 8 d. surengtą klausymą Komisija paaiškino, kad bendrajame faktų atskleidimo dokumente nurodytiems duomenims apskaičiuoti ji naudojo ruošiant bendrąjį faktų atskleidimo dokumentą viešai skelbiamus duomenis (kurie yra įtraukti į bylą). Gavusi pastabas ir po diskusijų per klausymą Komisija paragino abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupes pateikti naujausius išsamius jų turimus gamybos ir pajėgumų duomenis. Šią informaciją (iš „Metal Expert“ svetainės) abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės Komisijai pateikė 2018 m. rugpjūčio 10 d. Todėl skaičiuodama gamybos pajėgumus Komisija naudojo naujausius „Metal Expert“ svetainės duomenis, kuriuos abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės pateikė 2018 m. rugpjūčio 10 d.

                     (53)

                     Iš taip nustatytų naujausių nepanaudotų pajėgumų duomenų matyti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Rusijoje buvo 350 000–380 000 tonų nepanaudotų pajėgumų. Tokie dideli pertekliniai pajėgumai sudaro daugiau kaip 25 % Sąjungos suvartojimo.

               3.1.2.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (54)

                     Per tyrimą patvirtinta, kad Sąjungos rinka yra patraukli Rusijos gamintojams dėl toliau nurodytų priežasčių.

                     (55)

                     Pirma, Sąjungos rinka pagal dydį (peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suvartojimas viršijo 1,3 mln. tonų, o 2014 m. – 1,5 mln. tonų) gali būti vadinama viena didžiausių BVV rinkų pasaulyje.

                     (56)

                     Antra, JAV pagal 232 skirsnį nustačius 25 % dydžio priemones plieno produktams (26), kuriems priskiriamas ir nagrinėjamasis produktas, Rusijos eksportas į vieną pagrindinių jos eksporto rinkų gali būti bent iš dalies apribotas. Dėl to Sąjungos rinka atitinkamai taptų patrauklesnė ir kiltų pavojus, kad tam tikri prekybos srautai gali būti nukreipti į Sąjungą.

                     (57)

                     Kalbant apie kainas, priverstinio kainų mažinimo lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (žr. 137 konstatuojamąją dalį) rodo, kad vidutinės Rusijos importo į Sąjungos rinką kainos yra mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas, todėl baigus taikyti priemones eksportas veikiausiai augs.

                     (58)

                     Atsižvelgdama į palyginti žemą importo į Sąjungą lygį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (8 663 tonos), Komisija taip pat analizavo Rusijos eksporto į kitas trečiąsias rinkas kainas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, nurodytas oficialiuose RFMT Rusijos eksporto statistiniuose duomenyse, ir šias kainas palygino su importo į Sąjungą kainomis. Analizė parodė, kad Rusija produktus keliose pagrindinėse savo eksporto rinkose pardavė panašiomis kainomis arba kartais net mažesnėmis kainomis nei eksporto į Sąjungos rinką dempingo kainomis.

                     (59)

                     Atsižvelgdama į 50–58 konstatuojamosiose dalyse pateiktus nustatytus faktus Komisija padarė išvadą, jog yra didelė tikimybė, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, importas iš Rusijos dideliais kiekiais dempingo kaina pasikartotų.

               3.1.2.3.   Pastabos po galutinio faktų atskleidimo

                     (60)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės tvirtino, kad nėra jokios dempingo tęsimosi tikimybės, jei priemonės būtų panaikintos. Jos pabrėžė, kad Rusijos BVV vidaus rinkos rodikliai ir padėtis kitose eksporto rinkose yra pagrindiniai veiksniai, dėl kurių užginčijami Komisijos nustatyti faktai. Be to, Rusijos eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad Komisija neatsižvelgė į jų pateiktus kainų lygio kitų trečiųjų šalių rinkose duomenis (viešai prieinamus).

                     (61)

                     Šis tvirtinimas faktiškai yra neteisingas. Per 2018 m. rugpjūčio 8 d. klausymą Komisija informavo Rusijos eksportuojančius gamintojus, kad atlikdama analizę ji atsižvelgė į viešai prieinamus Rusijos eksporto statistinius duomenis, kuriuos pateikė dvi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės (27). Remdamasi tais duomenimis Komisija patvirtino, kad kelioms Rusijos pagrindinėms eksporto rinkoms, kurioms teko didelė dalis Rusijos viso BVV eksporto, taikytos kainos buvo mažesnės už Rusijos eksporto į Sąjungą kainas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (28). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (62)

                     Abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės tvirtino, kad Komisijos išvada dėl Sąjungos rinkos dydžio, minima 55 konstatuojamojoje dalyje, buvo gerokai pervertinta. Be to, jos tvirtino, kad yra ir kitų rinkų, kurios yra patrauklesnės už Sąjungos rinką.

                     (63)

                     Pirma, Sąjungos rinkos svarbos klausimas buvo iškeltas per 2018 m. rugpjūčio 8 d. klausymą, per kurį didžiausio Rusijos gamintojo atstovai pripažino, kad Sąjungos rinka iš tiesų yra viena pagrindinių nagrinėjamojo produkto rinkų. Pažymėtina, kad Komisija neturėjo jokios pozicijos dėl to, ar galėtų būti kitų, už Sąjungos rinką patrauklesnių rinkų. Komisija veikiau nustatė, kad Sąjungos rinka buvo patraukli Rusijos eksportuojantiems gamintojams dėl 55–58 konstatuojamosiose dalyse išvardytų priežasčių.

                     (64)

                     Dėl to Komisija taip pat pastebėjo, kad tarp Rusijos eksportuojančių gamintojų pateiktos informacijos aprašomosios dalies ir su šia informacija pateiktų faktinių duomenų yra neatitikimų. Visų pirma Rusijos eksportuojantys gamintojai pabrėžė, kad tam tikroms šalims, pvz., Indijai, Turkijai ir Jungtiniams Arabų Emyratams, taikytos kainos yra didesnės už eksporto į Sąjungą kainas (29). Šis tvirtinimas yra faktiškai neteisingas ir prieštarauja tų pačių šalių pateiktiems faktiniams duomenims (30), iš kurių aiškiai matyti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungai taikytos kainos buvo faktiškai didesnės (31). Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (65)

                     Be to, abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės nesutiko su Komisijos išvadomis, kad JAV pradėjus taikyti priemones pagal 232 skirsnį kiltų pavojus, kad prekybos srautai gali būti nukreipti, ir nurodė preliminarias Komisijos išvadas, padarytas tebevykstančiame ES apsaugos priemonių tyrime dėl tam tikrų plieno produktų, kuriame BVV buvo preliminariai išbraukti iš priemonių taikymo srities (32).

                     (66)

                     Kalbant apie ES plieno apsaugos priemonių tyrimą, procedūra tebevyksta, o BVV buvo preliminariai išbraukti iš priemonių taikymo srities. Tačiau preliminarus BVV išbraukimas iš laikinųjų apsaugos priemonių taikymo srities buvo paremtas ne tuo, kad prekybos srautai nebuvo nukreipiami (kaip neteisingai tvirtino Rusijos eksportuojantys gamintojai), o tuo, kad importo apimtis nedidėjo (33).

                     (67)

                     Dėl JAV pagal 232 skirsnį nustatytų priemonių galimo poveikio Komisija pasilieka prie nuomonės, kad negalima atmesti prekybos srautų nukreipimo pavojaus ir kad toks pavojus neabejotinai būtų labiau tikėtinas, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių priemonių. Pažymėtina, kad, jei muitai baigtų galioti, dėl 25 % muito JAV, palyginti su 0 % muitu Sąjungoje, Sąjungos rinka taptų akivaizdžiai patrauklesnė Rusijos eksportuojantiems gamintojams nei dabartinėmis aplinkybėmis, t. y. kai muitas taikomas abiejose rinkose. Taigi, importo tendencijos JAV iki šiol nėra aiškios, jei Sąjungos priemonės liktų galioti ir paskata keisti rinkas būtų ne tokia svarbi, kokia būtų tuo atveju, jei Sąjungoje priemonės nebebūtų taikomos.

                     (68)

                     Abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės taip pat tvirtino, kad tam tikri Rusijos eksportuojantys gamintojai veikiausiai bus atleisti nuo JAV priemonių pagal 232 skirsnį. Komisija atkreipė dėmesį, kad iš jos turimų įrodymų (34) šiuo klausimu negalima daryti išvados, kad konkrečiam Rusijos gamintojui priemonės veikiausiai bus netaikomos. Todėl, šiuo klausimu neturėdama tvirtų įrodymų, Komisija atmetė šį tvirtinimą.

                     (69)

                     Pagaliau abi Rusijos eksportuojančių gamintojų grupės tvirtino, kad atsižvelgiant į tai, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu eksportuotas labai nedidelis produkto kiekis, nėra tikėtina, kad panaikinus priemones dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

                     (70)

                     Komisija nurodė 50–68 konstatuojamosiose dalyse aptartus nustatytus faktus dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės ir pabrėžė, kad dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės analizė yra numatomojo pobūdžio. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

               3.2.   Ukraina

         3.2.1.   Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

         3.2.1.1.   Pirminės pastabos

                     (71)

                     Ukrainoje yra trys žinomi BVV gamintojai. Vienas jų – „Interpipe Group“ – bendradarbiavo atliekant tyrimą. „Interpipe Group“ yra pats didžiausias gamintojas Ukrainoje. Pagal prekybos statistinius duomenis jo BVV eksportas į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 87 % viso importo iš Ukrainos tuo laikotarpiu (35), t. y. apie 80 711 tonų arba 6 % Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. „Interpipe Group“ pateikti duomenys buvo patikrinti vietoje Ukrainoje ir jo susijusio prekiautojo patalpose Šveicarijoje, taip pat susijusio importuotojo patalpose Vokietijoje. Po patikrinimo Komisija pataisė tam tikrus pradžioje pateiktus „Interpipe Group“ duomenis, daugiausia susijusius su PBA ir CIF vertėmis.

                     (72)

                     „Interpipe Group“ priklauso visos dviejų eksportuojančių gamintojų – „LLC Interpipe Niko Tube“ (toliau – „Niko Tube“) ir „OJSC Interpipe NTRP“ (toliau – NTRP) nuosavybės teisės ir jis juos kontroliuoja. Remiantis įprastine Komisijos praktika, abiem eksportuojantiems gamintojams buvo apskaičiuotas vienas bendras dempingo skirtumas. Pirmiausia kiekvienam eksportuojančiam gamintojui atskirai buvo apskaičiuota dempingo suma, o tada „Interpipe Group“ lygmeniu buvo nustatytas individualių dempingo skirtumų svertinis vidurkis.

                     (73)

                     Atsižvelgiant į didelę „Interpipe Group“ eksporto į Sąjungą apimtį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, analizuojant dempingo tęsimąsi tuo laikotarpiu pirmiausia buvo remiamasi patikrintais „Interpipe Group“ pateiktais duomenimis.

               3.2.1.2.   Normalioji vertė

                     (74)

                     Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nagrinėjo, ar bendra kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos jo nagrinėjamojo produkto pardavimo eksportui į Sąjungą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį apimties. Tuo remiantis nagrinėjant nustatyta, kad abiejų eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

                     (75)

                     Tada Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į „Interpipe Group“ eksportui parduoto produkto rūšis.

                     (76)

                     Vėliau Komisija išnagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, „Interpipe Group“ kiekvienos produkto rūšies, kuri buvo tokia pati arba panaši į eksportui parduoto produkto rūšį, vidaus rinkoje parduotas produkto kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu visa tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui apimties. Komisija nustatė, kad daugumos rūšių produktai vidaus rinkoje parduoti tipiškais kiekiais.

                     (77)

                     Vėliau Komisija nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dalį, kad galėtų nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktiniu pardavimu vidaus rinkoje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

                     (78)

                     Normalioji vertė buvo grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar tas pardavimas buvo pelningas, jeigu:

                                 a)

                                 tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir

                                 b)

                                 tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

                           Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto viso pardavimo vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė svertinė kaina.

                     (79)

                     Normalioji vertė buvo grindžiama kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, faktine vidaus rinkos kaina, jeigu:

                                 a)

                                 tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba

                                 b)

                                 šios rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

                     (80)

                     Kai tam tikrų rūšių panašaus produkto įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo parduota arba kai tam tikrų rūšių produktas vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškais kiekiais, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

                     (81)

                     Normalioji vertė apskaičiuota prie kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per peržiūros tiriamąjį laikotarpį pridėjus:

                                 a)

                                 vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias kiekvienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas patyrė per peržiūros tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą, ir

                                 b)

                                 vidutinį svertinį pelną, kurį kiekvienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas uždirbo per peržiūros tiriamąjį laikotarpį įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą.

                     (82)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Interpipe Group“ nesutiko su kai kuriais elementais, kuriuos Komisija naudojo normaliajai vertei apskaičiuoti. Tvirtinimai buvo susiję su šiais elementais: i) susijusių bendrovių PBA skaičiavimu; ii) finansinių išlaidų, susidariusių dėl [konfidencialu] (36), naudojimu: iii) užsienio valiutos keitimo pelnu/nuostoliais, susidariusiais dėl [konfidencialu]; iv) tam tikromis kredito išlaidomis, į kurias reikėtų atsižvelgti.

                     (83)

                     Dėl pirmojo elemento Komisija antrajame papildomo faktų atskleidimo dokumente informavo „Interpipe Group“ apie tai, koks būtų poveikis dempingo skirtumui ir vėliau nustatytiems faktams, jei tvirtinimas būtų priimtas. Komisija taip pat pateikė su tuo susijusį preliminarų skaičiavimą, atliktą laikantis to paties metodo kaip ankstesnėje priemonių galiojimo termino peržiūroje. Išanalizavusi visus elementus Komisija priėmė „Interpipe Group“ tvirtinimą dėl šio punkto, todėl dempingo skirtumas buvo atitinkamai sumažintas (žr. 90 konstatuojamąją dalį). Komisija atmetė ii ir iii argumentus. Dėl analizuojant naudotų duomenų konfidencialaus pobūdžio Komisija „Interpipe Group“ šio reglamento paskelbimo dieną pateikė atskirą paaiškinimą.

                     (84)

                     Dėl tvirtinimo, kad skaičiuojant dempingą reikėtų atsižvelgti į kredito išlaidas, Komisija pasiliko prie nuomonės (kaip paaiškinta 2018 m. liepos 13 d. specialaus faktų atskleidimo dokumente), kad bendrovė Komisijai nepateikė prašomų įrodymų tvirtinimui pagrįsti. Todėl šis tvirtinimas atmestas.

               3.2.1.3.   Eksporto kaina

                     (85)

                     Eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per įvairias susijusias bendroves, veikiančias kaip prekiautojai ir (arba) importuotojai.

                     (86)

                     Jeigu eksportuojantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą eksportavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje per susijusią bendrovę, veikiančią kaip prekiautojas („Interpipe Europe SA“), pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis už eksportui į Sąjungą parduotą nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina.

                     (87)

                     Jeigu eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo per susijusią bendrovę, veikiančią kaip importuotojas („Interpipe Central Trade GmbH“), eksporto kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį buvo apskaičiuota remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Eksporto kainos koregavimai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį atlikti atsižvelgiant į sandorius, kuriuose dalyvavo susijęs importuotojas Vokietijoje. Susijusio importuotojo pardavimo kaina nesusijusiems pirkėjams buvo pakoreguota ją sumažinant pagal gamintojo kainą EXW sąlygomis, išskaičiuojant susijusio importuotojo PBA, pagrįstą pelno dydį ir kitas išmokas, jei taikoma.

                     (88)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Interpipe Group“ tvirtino, kad „Interpipe Europe“ CIF kaina turėtų būti peržiūrėta, nes yra neatitikimų tarp skaičiavimų ir aprašomojo paaiškinimo konkrečiai bendrovei skirtame specialaus galutinio faktų atskleidimo dokumente.
                     Iš tikrųjų Komisija pastebėjo, kad specialaus faktų atskleidimo dokumento aprašomojoje dalyje nebuvo tinkamai aprašyta, kaip iš tiesų atliktas CIF skaičiavimas. Todėl Komisija pataisė specialaus faktų atskleidimo dokumento aprašomąją dalį ir patvirtino, kad skaičiavimas atliktas remiantis nustatytas faktais, kurie per tikrinamąjį vizitą buvo aptarti su bendrove.

               3.2.1.4.   Palyginimas

                     (89)

                     „Interpipe Group“ eksporto į Sąjungą kainos buvo palygintos su jo pardavimo vidaus rinkoje normaliąja verte gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Teisingam palyginimui užtikrinti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo atsižvelgta į skirtumus, turėjusius įtakos kainų palyginamumui. Dėl to buvo išskaičiuotos išmokos, susijusios su vežimo išlaidomis ir komisiniais, kurios turėjo įtakos normaliajai vertei ir eksporto kainai.

               3.2.1.5.   Dempingas

                     (90)

                     Remiantis tuo, kas išdėstyta, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu „Interpipe Group“ nustatytas 21,6 % dempingo skirtumas. Atsižvelgdama į tai, kad „Interpipe Group“ yra didžiausias Ukrainos gamintojas ir kad jam tenka didžiausia importo iš Ukrainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dalis, kaip paaiškinta 71 konstatuojamojoje dalyje, Komisija padarė išvadą, kad „Interpipe Group“ nustatytas dempingas buvo tipiškas Ukrainai visos šalies mastu.

                     (91)

                     Taigi Komisija nustatė, kad Ukrainos vykdomas dempingas tęsėsi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

               3.2.2.   Dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos

                     (92)

                     Kaip nustatyta pirmiau, Ukraina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu toliau vykdė dempingą. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu iš Ukrainos importuota 80 711 tonų, o tai sudaro 6 % Sąjungos rinkos dalies (37). Po šių nustatytų faktų Komisija analizavo, ar dempingas iš Ukrainos gali tęstis, jei būtų leista dabartinių antidempingo priemonių toliau nebetaikyti. Analizuodama Komisija atsižvelgė į Ukrainos gamybą ir nepanaudotus pajėgumus, Sąjungos rinkos patrauklumą ir Ukrainos eksportuotojų elgseną kitose rinkose.

               3.2.2.1.   Nepanaudoti pajėgumai

                     (93)

                     Nepanaudoti pajėgumai apskaičiuoti, kaip nurodyta toliau. „Interpipe Group“ nepanaudotus pajėgumus buvo galima nustatyti remiantis pateiktais ir tinkamai patikrintais duomenimis. Kiti du Ukrainos nagrinėjamojo produkto gamintojai klausimyno atsakymų nepateikė. Jie tik pateikė tam tikros rašytinės informacijos apie savo gamybą ir gamybos pajėgumus. Ta informacija buvo išnagrinėta ir palyginta su rinkos tyrimų šaltinių, visų pirma „Metal Expert“ svetainės, informacija Todėl apskaičiuota, kad Ukrainos nepanaudoti pajėgumai sudarė apytiksliai bent 500 000 tonų, t. y. apie 40 % Sąjungos suvartojimo (38).

                     (94)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Interpipe Group“ nesutiko su pirmiau pateiktais Komisijos nustatytais nepanaudotų pajėgumų duomenimis ir pradžioje tvirtino, kad jie turėtų sudaryti [80 000–100 000 tonų]. Gavusi pastabas Komisija pirmajame papildomo faktų atskleidimo dokumente, per klausymą ir antrajame papildomo faktų atskleidimo dokumente „Interpipe Group“ pateikė išsamų paaiškinimą ir patikslinimus. Pastabose dėl pirmojo papildomo faktų atskleidimo dokumento ir per klausymą „Interpipe Group“ patvirtino, kad ji sutiko su Komisijos apskaičiuotais nepanaudotais pajėgumais, susijusiais su „Interpipe Group“, kurie buvo gerokai didesni, nei minimi bendrovės pastabose dėl galutinio faktų atskleidimo. Vis dėlto „Interpipe Group“ ir toliau nesutiko su kitų dviejų Ukrainos gamintojų pajėgumų skaičiavimu.

                     (95)

                     Dėl to Komisija „Interpipe Group“ priminė apie tai, kad nė viena iš tų dviejų bendrovių visapusiškai nebendradarbiavo su Komisija ir pateikė tik tam tikros informacijos, susijusios su gamyba ir (arba) gamybos pajėgumais. Taip pat priminta, kad į šių šalių pateiktą informaciją atlikdama analizę Komisija vis dėlto atsižvelgė (priešingai, nei tvirtino „Interpipe Group“). Iš tiesų Komisija sutikrino su šiomis pastabomis pateiktą informaciją su viešai prieinamais duomenimis „Metal Expert“ svetainėje.

                     (96)

                     Vienos šių šalių atžvilgiu „Metal Expert“ svetainės duomenys atitiko bendrovės tvirtinimą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo gamybos pajėgumai. Taigi skaičiuodama tos bendrovės nepanaudotus pajėgumus Komisija rėmėsi „Metal Expert“ svetainėje nurodytais sumažėjusiais gamybos pajėgumais. Vis dėlto po šio papildomo faktų atskleidimo „Interpipe Group“ toliau nesutiko su tokiu būdu nustatytais nepanaudotų pajėgumų duomenimis. Komisija šį tvirtinimą atmetė dėl toliau nurodytų priežasčių.

                     (97)

                     Teikdama informaciją susijusi bendrovė nepateikė jokių skaičių, susijusių su gamybos pajėgumais. Ji tik pažymėjo, kad sumažėjo užimtumas (darbo jėgos sumažėjo 60–75 %) ir kad gamyba sudarė [4 000–10 000] metrinių tonų per metus. Be to, su pastabomis po papildomo faktų atskleidimo „Interpipe Group“ nepateikė jokio susijusios bendrovės gamybos pajėgumų įvertinimo.

                     (98)

                     Taigi iš „Interpipe Group“ ir susijusios bendrovės pateiktos informacijos matyti, kad Komisijai nebuvo pateikta net pradinės informacijos, kuria remdamasi ji galėtų įvertinti šios bendrovės gamybą ir nepanaudotus pajėgumus. Vis dėlto Komisija padarė išvadą, kad susijusios bendrovės tvirtinimas buvo paremtas viešai prieinamais duomenimis, nes iš „Metal Expert“ svetainėje nurodytų gamybos pajėgumų duomenų buvo matyti, kad gamybos pajėgumai sumažėjo. Komisija nusprendė nepanaudotus pajėgumus apskaičiuoti remdamasi susijusios bendrovės pateiktais duomenimis ir „Metal Expert“ svetainėje pateiktais gamybos pajėgumų duomenimis.

                     (99)

                     Todėl Komisija priėmė tvirtinimą, kad bendrovė labai sumažino gamybos pajėgumus. Taigi „Interpipe Group“ tvirtinimas yra nepagrįstas.

                     (100)

                     Dėl trečio gamintojo Komisija pastebėjo, kad labai neatitinka jo pateikti ir viešai prieinami duomenys. Todėl apskaičiuodama jo nepanaudotus pajėgumus Komisija rėmėsi „Metal Expert“ svetainėje pateiktais gamybos pajėgumų duomenimis. „Interpipe Group“ tvirtino, kad Komisija prielaidas turėtų daryti remdamasi tariamu tos bendrovės patikrinimu, atliktu per kitą antidempingo tyrimą, vykdytą daugiau kaip prieš 10 metų. Komisija mano, kad per šį tyrimą naudojant naujausius duomenis, tinkamiau ir patikimiau gaunama gamybos ir nepanaudotų pajėgumų informacija.

                     (101)

                     Dėl to Komisija pažymi, kad susijęs gamintojas kelis kartus teikdamas informaciją Komisijai (39) patvirtino, kad įrengtų gamybos linijų skaičius pastaraisiais metais nepasikeitė (nors kai kurios jų šiuo metu tariamai nenaudojamos). Dėl tos priežasties ir neturėdama klausimyno atsakymų Komisija negalėjo patikrinti, ar bendrovės teiginiais būtų galima pagrįsti jos tvirtinimo dėl sumažėjusių gamybos pajėgumų priėmimą.

                     (102)

                     Po specialaus papildomo faktų atskleidimo „Interpipe Group“ pateikė dokumentą, kuriuo, bendrovės nuomone, paneigiamas skaičiavimas, susijęs su kitais dviem Ukrainos gamintojais. Tačiau dokumento turinys prieštaravo Komisijos turimiems rinkos tyrimų duomenims, kuriais faktiškai patvirtintas Komisijos skaičiavimas. Šie rinkos tyrimų duomenys rodo, kad kitų dviejų Ukrainos eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai buvo gerokai didesni, nei matyti iš „Interpipe Group“ pateiktame dokumente nurodytų duomenų.

                     (103)

                     Todėl Komisija patvirtina savo sprendimą dėl nepanaudotų pajėgumų Ukrainoje, kaip išdėstyta 93 konstatuojamojoje dalyje.

               3.2.2.2.   Sąjungos rinkos patrauklumas

                     (104)

                     Per tyrimą patvirtinta, kad Sąjungos rinka taip pat yra patraukli Ukrainos eksportuojantiems gamintojams dėl toliau nurodytų priežasčių.

                     (105)

                     Pirma, Sąjungos rinka pagal dydį (peržiūros tiriamuoju laikotarpiu suvartojimas viršijo 1,3 mln. tonų, o 2014 m. – 1,5 mln. tonų) gali būti vadinama viena didžiausių BVV rinkų pasaulyje.

                     (106)

                     Antra, kalbant apie kainas, priverstinio kainų mažinimo lygis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (žr. 136 konstatuojamąją dalį) rodo, kad vidutinės Ukrainos importo į Sąjungos rinką kainos yra mažesnės už Sąjungos gamintojų kainas, todėl panaikinus priemones eksportas veikiausiai augs.

                     (107)

                     Trečia, nepaisant taikomo antidempingo muito, Ukraina pastaraisiais metais pastoviai didino importą (nuo mažiau kaip 2 % rinkos dalies 2012 m. iki 6 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu), o tai patvirtina, kad Sąjungos rinka tebėra patraukli, nepaisant taikomų muitų.

                     (108)

                     Ketvirta, JAV pagal 232 skirsnį nustačius 25 % dydžio priemones plieno produktams (40), kuriems priskiriamas ir nagrinėjamasis produktas, Ukrainos eksportas į vieną pagrindinių jos eksporto rinkų gali būti bent iš dalies apribotas. Dėl to Sąjungos rinka atitinkamai taptų patrauklesnė ir kiltų pavojus, kad tam tikri prekybos srautai gali būti nukreipti į Sąjungą. Tai reikia vertinti kartu su kitomis esamomis prekybos kliūtimis trečiosiose rinkose (žr. 116 konstatuojamąją dalį).

                     (109)

                     Po galutinio faktų atskleidimo „Interpipe Group“ nesutiko su Komisijos nustatytais faktais dėl Sąjungos rinkos patrauklumo.

                     (110)

                     Tiksliau, „Interpipe Group“ nesutiko su Komisijos atliktu JAV pagal 232 skirsnį nustatytų priemonių galimo poveikio ir nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjančio importo iš Ukrainos vertinimu.

                     (111)

                     Dėl pirmojo punkto, „Interpipe Group“ nesutiko su Komisijos atlikta galimo poveikio, kurį rinkoje gali daryti JAV pagal 232 skirsnį nustatytos priemonės, analize. Visų pirma „Interpipe Group“ manė, kad nėra pavojaus, kad prekybos srautai gali būti nukreipti į Sąjungos rinką. „Interpipe Group“ taip pat atkreipė dėmesį į Komisijos laikinąsias priemones, nustatytas atliekant apsaugos priemonių tyrimą dėl plieno produktų, kiek tai susiję su BVV.

                     (112)

                     Pirma, kaip nurodyta 66 konstatuojamojoje dalyje, atliekant apsaugos priemonių tyrimą, nustačius laikinąsias priemones, iš tikrųjų buvo nuspręsta išbraukti BVV iš laikinųjų priemonių taikymo srities. Tačiau tai padaryta remiantis ne tuo, kad nėra prekybos srautų nukreipimo pavojus, bet dėl to, kad šio produkto importo apimtis per atitinkamą laikotarpį apskritai nedidėjo.

                     (113)

                     Antra, „Interpipe Group“ pripažino, kad ji kartais į JAV eksportuoja OCTG produktus, bet taip pat bendro naudojimo ir vamzdynų vamzdžius, kurie yra šios bendrovės į Sąjungą daugiausia eksportuojami produktai. „Interpipe Group“ taip pat tvirtino, kad iki 2018 m. gegužės mėn. (imtinai) eksporto į JAV apimtis didėjo.

                     (114)

                     Komisija pasilieka prie nuomonės, kad yra pavojaus, kad bent tam tikras šiuo metu iš Ukrainos į JAV eksportuojamų produktų kiekis gali būti nukreiptas į Sąjungą, jei priemonės nustotų galioti. Šis pavojus ypač susijęs su įprastiniais BVV. Pažymėtina, kad dėl 25 % muito įprastiniams BVV JAV, palyginti su 0 % muitu Sąjungoje, jei muitai baigtų galioti, Sąjungos rinka taptų akivaizdžiai patrauklesnė Ukrainos eksportuojantiems gamintojams nei dabartinėmis aplinkybėmis, t. y. kai muitas taikomas abiejose rinkose. Taigi, tendencijos iki šiol nėra aiškios, jei Sąjungos priemonės liktų galioti ir paskata keisti rinkas būtų ne tokia svarbi, kokia būtų tuo atveju, jei Sąjungoje priemonės nebebūtų taikomos. Tuo tarpu dėl to, kad JAV pagal 232 skirsnį taikant priemones kai kurios šalys ir (arba) konkrečios bendrovės jau yra atleistos nuo priemonių, Ukrainos gamintojams bus dar sunkiau konkuruoti JAV rinkoje (41).

                     (115)

                     Be to, Komisija mano, kad negalima atmesti prekybos srautų nukreipimo pavojaus ir kad toks pavojus neabejotinai būtų labiau tikėtinas, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių priemonių.

                     (116)

                     Pagaliau JAV pagal 232 skirsnį nustatytas priemones reikėtų vertinti ir atsižvelgiant į platesnį kontekstą, kai kalbama apie Ukrainą, t. y. į tai, kad Ukrainos BVV gamintojai jau susiduria su įvairiomis prekybos kliūtimis kai kuriose trečiosiose rinkose, tiksliau, jiems Brazilijoje, Kanadoje, Meksikoje ir Rusijoje yra nustatytos antidempingo priemonės.

                     (117)

                     Todėl, atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija pasilieka prie nuomonės, kad, jei nebūtų taikomas antidempingo muitas, Sąjungos rinka būtų dar patrauklesnė, todėl veikiausiai padidėtų importas dempingo kaina iš Ukrainos.

               3.2.2.3.   Kitos pastabos po galutinio faktų atskleidimo

                     (118)

                     „Interpipe Group“ pateikė keletą tvirtinimų, susijusių su suvartojimo Ukrainos rinkoje raida ir bendrovės eksporto rinkų įvairinimu. Pirma, „Interpipe Group“ tvirtino, kad bendrovės eksporto apimtis ir rinkos dalis keitėsi kartu su Sąjungos suvartojimu arba jį atitiko ir kad importo raida ir jam tenkanti rinkos dalis negali kelti jokio pavojaus Sąjungos pramonei. Antra, „Interpipe Group“ tvirtino, kad, atsižvelgiant į beprecedentį Ukrainos rinkos augimą, BVV pardavimas Sąjungai negalėtų padidėti. „Interpipe Group“ padarė išvadą, kad paklausa vidaus rinkoje galėtų absorbuoti visą gamybos perteklių Ukrainoje. Kartu, norėdama užginčyti Komisijos išvadas dėl dempingo tęsimosi tikimybės, „Interpipe Group“ atkreipė dėmesį į įvairesnį eksporto portfelį. Komisija šiuos tvirtinimus aptarė antrajame papildomo faktų atskleidimo dokumente, skirtame „Interpipe Group“.

                     (119)

                     Komisija išnagrinėjo šiuos tvirtinimus, tačiau su jais nesutiko. Pirma šio tvirtinimo dalis yra faktiškai neteisinga, o antroji neatitinka šiame tyrime nustatytų faktų.

                     (120)

                     Dėl pirmosios tvirtinimo dalies pateikiamas pavyzdys – 2015 m. Ukraina eksportą padidino 20 %, o Sąjungos suvartojimas sumažėjo 9 %. Be to, apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu Ukraina padidino jai tenkančią Sąjungos rinkos dalį 27 % (jos rinkos dalis padidėjo 1,3 procentinio punkto), o Sąjungos suvartojimas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 10 %.

                     (121)

                     Todėl Komisija patvirtino, kad mažėjant suvartojimui ir nepaisant taikomų priemonių nagrinėjamuoju laikotarpiu Ukraina labai padidino importo į Sąjungą apimtį (jos rinkos dalis pasiekė 6 %). Kaip nustatyta išanalizavus dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės nebebus taikomos, importo dempingo kaina iš Ukrainos dalis veikiausiai toliau didės. Taigi „Interpipe Group“ tvirtinimas buvo atmestas.

                     (122)

                     Dėl antrosios tvirtinimo dalies 118 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pasilieka prie nuomonės, kad iš faktų aiškiai matyti, kad Ukrainos eksportuojančių gamintojų eksporto elgsenos raida Sąjungos rinkoje neatitiko „Interpipe Group“ pateiktų prognozių. Komisija neužginčijo „Interpipe Group“ apibūdintų suvartojimo vidaus rinkoje ir kitose eksporto paskirties šalyse tendencijų. Komisija veikiau pabrėžė, kad „Interpipe Group“ išvados / prognozės, padarytos remiantis šiomis tendencijomis (dėl to, kokį poveikį jos turėtų Ukrainos gamintojų požiūriui į Sąjungos rinką), neatitiko faktų, t. y. to, kad importas į Sąjungą didėjo net ir galiojant antidempingo muitui. Pagaliau dėl tvirtinimo, susijusio su eksporto įvairinimu, Komisija nurodo 116 konstatuojamąją dalį, kurioje ji įrodė, kad kai kuriose susijusiose trečiosiose rinkose šiuo metu galioja keli prekybos apribojimai Ukrainai. Todėl tariamą eksporto paskirties šalių pagausėjimą reikėtų vertinti kartu su pirmiau minėtais prekybos apribojimais kitose rinkose.

                     (123)

                     Taigi, atsižvelgiant į išvadas dėl Sąjungos rinkos patrauklumo, nepanaudotų pajėgumų ir tam tikrų prekybos apribojimų kai kuriose trečiosiose rinkose, šis tvirtinimas buvo atmestas.

                     (124)

                     „Interpipe Group“ galiausiai nesutiko su Komisijos analize, susijusia su netrukus sudarysimu bendrosios įmonės susitarimu su vienu pagrindinių ES gamintojų. Komisija savo vertinimą, susijusį su šiuo klausimu, paaiškino antrajame papildomo faktų atskleidimo dokumente bendrovei. Pirma, pagal Komisijos turimą informaciją būsimos bendrosios įmonės dar nepatikrino visos susijusios konkurencijos institucijos. Todėl šiuo etapu negalima daryti išvados, kokį poveikį ši bendroji įmonė galėtų daryti „Interpipe Group“ BVV eksportui į Sąjungą, jei toks poveikis būtų daromas. Antra, „Interpipe“ patvirtino, kad bendroji įmonė dar neįsteigta. Trečia, Komisija nurodo savo vertinimą, pateiktą antrajame papildomo faktų atskleidimo dokumente bendrovei, kuriame ji pabrėžė, kad nepaisant keleto prašymų jai nesuteikta galimybė susipažinti su aptariamo bendrosios įmonės susitarimo detalėmis, todėl negalima įvertinti jokio poveikio, kurį gali daryti, pvz., potenciali gamyba ateityje. Atitinkamai šiuo metu dar negalima daryti jokių išvadų dėl tos bendrosios įmonės poveikio. Vis dėlto Komisija taip pat pažymi, kad tvirtinimai dėl galimo bendrosios įmonės poveikio Sąjungos rinkoje ir „Interpipe Group“ tvirtinimai dėl dempingo tęsimosi tikimybės labai prieštarauja vieni kitiems, kiek jie susiję su „Interpipe“ galimybėmis (arba jų trūkumu) didinti eksportą į Sąjungą (42).

               3.3.   Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės, jei priemonės būtų panaikintos

                     (125)

                     Atsižvelgdama į: i) abiejų šalių toliau taikytą dempingo praktiką peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, ii) turimus didelius nepanaudotus pajėgumus (kartu daugiau nei 800 000 tonų) ir iii) Sąjungos rinkos patrauklumą, Komisija padarė išvadą, kad yra didelė tikimybė, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, importas dempingo kaina iš Ukrainos ir Rusijos dideliais kiekiais atitinkamai toliau didėtų ir pasikartotų.

               4.   SĄJUNGOS GAMYBA IR SĄJUNGOS PRAMONĖ

                     (126)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungoje panašų produktą gamino 18 gamintojų. Laikoma, kad jie yra Sąjungos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

                     (127)

                     Siekiant nustatyti bendrą Sąjungos gamybos apimtį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant prašyme pateiktą informaciją, Sąjungos gamintojų ir pareiškėjo prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.

                     (128)

                     Tuo remiantis apskaičiuota, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu bendra Sąjungos gamybos apimtis buvo maždaug 2,25 mln. tonų. Šis skaičius apima visų Sąjungos gamintojų gamybos apimtį – atrinktų gamintojų ir neatrinktų gamintojų, apskaičiuotą remiantis patikrintais pareiškėjo pateiktais duomenimis.

                     (129)

                     Kaip nurodyta 17 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, galiausiai atrinkti keturi iš 12 Sąjungos gamintojų, kurie etapu prieš tyrimo inicijavimą pateikė atrankai prašomą informaciją.

                     (130)

                     Keturi atrinkti Sąjungos gamintojai pagamino 30 % visos apskaičiuotos Sąjungos produkcijos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, jiems teko 37 % viso Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje. Todėl galutinai atrinktos bendrovės laikomos tipiškomis visos Sąjungos pramonės bendrovėmis.

               5.   ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

         5.1.   Sąjungos suvartojimas

                     (131)

                     Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo apimtimi Sąjungos rinkoje ir visa importo apimtimi. Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas sumažėjo iš viso 10 %. Labiausiai suvartojimas sumažėjo 2016 m., t. y. 14 %, palyginti su 2014 m. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pastebėtas nedidelis suvartojimo padidėjimas.

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Suvartojimas (tonomis)

                                 1 493 525

                                 1 360 682

                                 1 283 739

                                 1 344 610

                                    Indeksas

                                    100

                                    91

                                    86

                                    90

                                    Šaltinis: pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė, prašymas, klausimyno atsakymai.

               5.2.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

         5.2.1.   Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis

                     (132)

                     Nustatyta importo iš Rusijos ir Ukrainos į Sąjungą apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Rusija

                                 Apimtis (tonomis)

                                 10 073

                                 6 450

                                 8 178

                                 8 663

                                    Indeksas

                                    100

                                    64

                                    81

                                    86

                                 Rinkos dalis (Sąjungos suvartojimo) (%)

                                 0,7

                                 0,5

                                 0,6

                                 0,6

                                    Indeksas

                                    100

                                    70

                                    94

                                    96

                                 Ukraina

                                 Apimtis (tonomis)

                                 70 608

                                 77 314

                                 77 550

                                 80 711

                                    Indeksas

                                    100

                                    109

                                    110

                                    114

                                 Rinkos dalis (Sąjungos suvartojimo) (%)

                                 4,7

                                 5,7

                                 6,0

                                 6,0

                                    Indeksas

                                    100

                                    120

                                    128

                                    127

                                 Abi nagrinėjamosios šalys

                                 Apimtis (tonomis)

                                 80 681

                                 83 764

                                 85 729

                                 89 373

                                    Indeksas

                                    100

                                    104

                                    106

                                    111

                                 Rinkos dalis (Sąjungos suvartojimo) (%)

                                 5,4

                                 6,2

                                 6,7

                                 6,6

                                    Indeksas

                                    100

                                    114

                                    124

                                    123

                                    Šaltinis: pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė, prašymas, klausimyno atsakymai.

                     (133)

                     Nepaisant galiojančių antidempingo priemonių, importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 11 %. Didėjo tik importas iš Ukrainos (nagrinėjamuoju laikotarpiu jis padidėjo 14 %), o importas iš Rusijos sumažėjo 14 %. Tuo pačiu laikotarpiu abiem šalims tenkanti bendra rinkos dalis padidėjo 23 % – irgi dėl importo iš Ukrainos, kuriai tenkanti rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 27 % ir sudarė 6 % Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, o Rusijai tenkanti rinkos dalis sumažėjo 4 % ir sudarė 0,6 % Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į mažėjantį suvartojimą.

               5.2.2.   Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas

                     (134)

                     Toliau lentelėje pateikta vidutinė importo iš Rusijos ir Ukrainos kaina. Reikėtų pabrėžti, kad importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių pardavimo kainos ne tik buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, bet ir labai mažėjo tuo laikotarpiu.

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Vidutinė Rusijos importo kaina (EUR/t)

                                 758

                                 692

                                 631

                                 633

                                    Indeksas

                                    100

                                    91

                                    83

                                    83

                                 Vidutinė Ukrainos importo kaina (EUR/t)

                                 731

                                 679

                                 607

                                 618

                                    Indeksas

                                    100

                                    93

                                    83

                                    85

                                    Šaltinis: pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

                     (135)

                     Kadangi Rusijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, priverstinis kainų mažinimas dėl importo iš Rusijos turėjo būti nustatytas remiantis importo statistiniais duomenimis TARIC lygmeniu, naudojantis informacija, surinkta pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį. Priverstinis kainų mažinimas dėl importo iš Ukrainos buvo nustatytas naudojant bendradarbiaujančio Ukrainos eksportuojančio gamintojo eksporto kainas, neįskaitant antidempingo muito. Importo CIF kainos pakoreguotos ir padidintos atsižvelgiant į išlaidas po importo. Po išvadų, padarytų per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą, koregavimo dydis – 2 EUR/t. Kadangi šiame tyrime nesusiję importuotojai nebendradarbiavo, nebuvo pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima iš naujo apskaičiuoti šio koregavimo dydį. Sąjungos pramonės pardavimo kainos – atrinktų bendrovių pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainos, pakoreguotos ir sumažintos, atsižvelgiant į pristatymo išlaidas, nuolaidas ir komisinius, iki gamintojo kainos EXW sąlygomis lygio.

                     (136)

                     Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu priverstinio kainų mažinimo skirtumas, nustatytas dėl BVV importo iš vienintelio bendradarbiaujančio Ukrainos eksportuojančio gamintojo (kuriam tenka apie 90 % Ukrainos eksporto į Sąjungą apimties), sudarė 28,9 %.

                     (137)

                     Rusijos atžvilgiu 20,3 % priverstinio kainų mažinimo skirtumas nustatytas remiantis vidutinių kainų palyginimu. Be to, Rusijos eksporto į kitas trečiąsias rinkas kainų analizė parodė, kad Rusija produktus kai kuriose pagrindinėse eksporto rinkose pardavė panašiomis arba kartais net mažesnėmis kainomis nei Sąjungai, o tai sustiprina išvadą, kad dėl dabartinio Rusijos kainų lygio būtų priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos.

                     (138)

                     Po galutinio faktų atskleidimo abu Rusijos eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad šis priverstinio kainų mažinimo skirtumas nėra tipiškas, nes jie į Sąjungą eksportavo tariamai pigesnius produktus, o Sąjungos pramonė vidaus rinkoje daugiausia pardavė brangesnius produktus, tiksliau OCTG. Bendrovių teigimu, priverstinio kainų mažinimo skirtumo skaičiavimo rezultatai būtų visiškai kitokie, jei būtų lygintos tos pačios rūšies produktų kainos.

                     (139)

                     Dėl to pažymima, kad Komisija negalėjo palyginti kiekvienos rūšies produktų kainų, nes aptariami Rusijos eksportuojantys gamintojai nusprendė nebendradarbiauti atliekant tyrimą ir nepateikė klausimyno atsakymų, kurie būtų leidę Komisijai priverstinio kainų mažinimo skirtumą apskaičiuoti atsižvelgiant į tariamą skirtingą Rusijos eksportuojamų ir Sąjungos pramonės vidaus rinkoje parduodamų produktų asortimentą.

               5.3.   Kita su antidempingo priemonėmis susijusi šalis

                     (140)

                     Eurostato duomenimis Kinijos Liaudies Respublikos kilmės BVV, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 926/2009 (43) 1 straipsnio 1 dalyje, importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 34 %.

                     (141)

                     Kinijos importui tenkanti rinkos dalis sumažėjo nuo 5,7 % 2014 m. iki 4,2 % per PTL.

               5.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

         5.4.1.   Pirminės pastabos

                     (142)

                     Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

                     (143)

                     Kaip minėta 129 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjant galimą žalą Sąjungos pramonei atlikta atranka.

                     (144)

                     Siekdama išanalizuoti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius. Taigi, Sąjungos pramonės ekonominė padėtis vertinama remiantis a) makroekonominiais rodikliais, tiksliau, gamybos, gamybos pajėgumų, pajėgumų naudojimo, pardavimo apimties, rinkos dalies ir augimo, užimtumo, našumo, faktinio dempingo skirtumo dydžio ir atsigavimo po ankstesnio dempingo rodikliais, kurių duomenys surinkti visos Sąjungos pramonės lygmeniu, ir remiantis b) mikroekonominiais rodikliais, tiksliau, vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudų, pelningumo, pinigų srauto, investicijų, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą, atsargų ir darbo sąnaudų rodikliais, kurių duomenys surinkti atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.

                     (145)

                     Norint nustatyti makroekonominius rodiklius ir ypač su neatrinktais Sąjungos gamintojais susijusius duomenis, naudota visa turima informacija apie Sąjungos pramonę, įskaitant prašyme pateiktą informaciją, Sąjungos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus pateiktus duomenis ir atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymus.

                     (146)

                     Mikroekonominiai rodikliai nustatyti remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija.

               5.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

         a)   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                     (147)

                     Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo tendencijų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Gamybos apimtis (tonomis)

                                 2 925 290

                                 2 125 668

                                 1 921 743

                                 2 247 474

                                    Indeksas

                                    100

                                    73

                                    66

                                    77

                                 Gamybos pajėgumai (tonomis)

                                 4 658 456

                                 4 658 456

                                 4 540 036

                                 4 541 932

                                    Indeksas

                                    100

                                    100

                                    97

                                    97

                                 Pajėgumų naudojimas (%)

                                 63

                                 46

                                 42

                                 49

                                    Indeksas

                                    100

                                    73

                                    67

                                    79

                                    Šaltinis: pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė, prašymas, klausimyno atsakymai.

                     (148)

                     Per nagrinėjamąjį laikotarpį Sąjungos gamybos apimtis sumažėjo 23 %. Atsižvelgiant į tai, kad tuo laikotarpiu gamybos pajėgumai beveik nesikeitė (sumažėjo vos 3 %), sumažėjus produkcijai pajėgumų naudojimas sumažėjo net 14 procentinių punktų – nuo 63 % 2014 m. iki 49 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Pajėgumų naudojimas buvo ypatingai mažas 2015 ir 2016 m. (atitinkamai 46 % ir 42 %). Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu gamyba ir atitinkamai pajėgumų naudojimo koeficientas padidėjo, bet pastarasis vis dar neviršija 50 %.

               b)   Pardavimo apimtis, rinkos dalis ir augimas

                     (149)

                     Sąjungos gamintojai produktus parduoda ir per susijusias prekybos bendroves. Pardavimas per susijusias bendroves nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė maždaug 17 % Sąjungos suvartojimo. Tačiau kadangi šie parduoti kiekiai vėliau yra perparduodami nepriklausomiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, jie vis tiek laikomi pardavimo dalimi, kai siekiama nustatyti pardavimo apimties, rinkos dalies ir Sąjungos pramonės augimo tendencijas.

                     (150)

                     Pardavimo apimties, rinkos dalies ir augimo tendencijų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Pardavimo apimtis (tonomis)

                                 1 213 764

                                 1 096 745

                                 1 038 252

                                 1 095 231

                                    Indeksas

                                    100

                                    90

                                    86

                                    90

                                 Rinkos dalis (%)

                                 81,3

                                 80,6

                                 80,9

                                 81,5

                                    Indeksas

                                    100

                                    99

                                    100

                                    100

                                    Šaltinis: pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė, prašymas, klausimyno atsakymai.

                     (151)

                     Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 10 %. Ši tendencija atitiko suvartojimo tendenciją, todėl Sąjungos pramonei pavyko visą nagrinėjamąjį laikotarpį išlaikyti apie 81 % rinkos dalį. Tačiau tą pavyko padaryti labai sumažinus pardavimo kainas, be to, kaip paaiškinta toliau, dėl to suprastėjo finansiniai rodikliai.

               c)   Užimtumas ir našumas

                     (152)

                     Pastebėta, kad mažėjant gamybai ir pardavimui, užimtumas Sąjungos pramonėje nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio taip pat sumažėjo 18 %. Tačiau dėl tokio užimtumo sumažėjimo našumas, vertinamas pagal vieno darbuotojo našumą per metus, nepadidėjo, kadangi gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo labiau nei užimtumas. Našumo rodiklis pagerėjo tik peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, kai gamybos apimtis padidėjo, palyginti su 2016 m., o užimtumo lygis po sumažėjimo nuo 2015 m. išliko nepakitęs.

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Darbuotojų skaičius

                                 15 830

                                 14 209

                                 12 928

                                 12 941

                                    Indeksas

                                    100

                                    90

                                    82

                                    82

                                 Našumas (tonomis darbuotojui)

                                 184,8

                                 149,6

                                 148,6

                                 173,7

                                    Indeksas

                                    100

                                    81

                                    80

                                    94

                                    Šaltinis: prašymas, klausimyno atsakymai.

               d)   Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo

                     (153)

                     Nustatytas didelis importo iš Ukrainos dempingo skirtumas (žr. 90 konstatuojamąją dalį). Atsižvelgiant į pirmiau aptartą importo dempingo kaina iš Ukrainos apimtį, rinkos dalį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu. Dėl nuolatinės nesąžiningos Ukrainos eksportuotojų kainodaros Sąjungos pramonė negalėjo atsigauti nuo buvusios dempingo praktikos.

               5.4.3.   Makroekonominiai rodikliai

         a)   Vidutinės vieneto pardavimo Sąjungos rinkoje kainos ir vieneto gamybos sąnaudos

                     (154)

                     Vidutinės atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainos nuo 2014 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio sumažėjo 19 %. Kainos sumažėjimas rodo, kad apskritai mažėjo pagrindinių žaliavų sąnaudos ir kad Sąjungos gamintojai bandė restruktūrizuoti sąnaudas, kad jas sumažintų. Tačiau kadangi Rusijos ir Ukrainos eksportuotojai, kurie nuolat priverstinai mažino Sąjungos pramonės kainas, nagrinėjamuoju laikotarpiu toliau smukdė kainas, Sąjungos gamintojai negalėjo pasinaudoti sumažėjusiomis sąnaudomis, nes, norėdami išlaikyti savo rinkos dalį, jie pardavimo kainas turėjo mažinti daugiau nei tą galėjo daryti dėl sumažėjusių sąnaudų.

                     (155)

                     Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės sąnaudos sumažėjo 9 %, t. y. gerokai mažiau nei kainos. Dėl to nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas labai sumažėjo.

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Vidutinė vieneto pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams kaina (EUR/t)

                                 1 024

                                 977

                                 844

                                 832

                                    Indeksas

                                    100

                                    95

                                    82

                                    81

                                 Parduotų prekių vieneto sąnaudos (EUR/t)

                                 944

                                 1 037

                                 932

                                 858

                                    Indeksas

                                    100

                                    110

                                    99

                                    91

                                    Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               b)   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

                     (156)

                     Sąjungos gamintojų pinigų srauto, investicijų, investicijų grąžos ir pajėgumo padidinti kapitalą raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelningumas (pardavimo apyvartos %)

                                 6,2

                                 – 4,0

                                 – 8,2

                                 – 6,0

                                 Pinigų srautas (EUR)

                                 33 622 691

                                 20 584 055

                                 – 5 190 651

                                 – 5 153 970

                                    Indeksas

                                    100

                                    61

                                    – 15

                                    – 15

                                 Investicijos (EUR)

                                 70 668 341

                                 49 594 481

                                 31 073 864

                                 25 325 867

                                    Indeksas

                                    100

                                    70

                                    44

                                    36

                                 Investicijų grąža (%)

                                 5,5

                                 – 2,9

                                 – 5,3

                                 – 4,1

                                    Šaltinis: klausimyno atsakymai.

                     (157)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas yra panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje grynasis pelnas neatskaičius mokesčių, išreikštas šio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Kaip paaiškinta 155 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti Sąjungos gamintojai 2014 m. veikė pelningai, tačiau nuo 2015 m. pradėjo patirti nuostolių. Per visą nagrinėjamąjį laikotarpį atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumas sumažėjo nuo 6 % pelno iki 6 % nuostolių.

                     (158)

                     Pinigų srautas, kuris yra pramonės pajėgumas pačiai finansuoti savo veiklą, 2014–2015 m. buvo teigiamas, tačiau kartu su mažėjančiu pelningumu 2016 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu tapo neigiamu.

                     (159)

                     Sąjungos gamintojai visu nagrinėjamuoju laikotarpiu vis dar pajėgė investuoti, tačiau pelningumo ir pinigų srauto pokyčiai taip pat darė neigiamą poveikį investicijoms, kurios nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 64 %. Be to, investicijų grąža nuo 2015 m. yra neigiama, taigi atitinka pelningumo tendenciją.

                     (160)

                     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad atrinktų Sąjungos gamintojų finansiniai rezultatai peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo neigiami.

               c)   Atsargos

                     (161)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 21 %. Tačiau atsargų ir gamybos apimties santykis nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko stabilus (apie 3 %). Atsargų lygio tendencija atitinka gamybos apimties tendenciją. Tačiau šiuo atveju šis rodiklis nelaikomas labai svarbiu siekiant įvertinti Sąjungos gamintojų ekonominę padėtį, nes BVV paprastai gaminami pagal užsakymą.

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

                                 87 502

                                 51 661

                                 53 858

                                 68 982

                                    Indeksas

                                    100

                                    59

                                    62

                                    79

                                    Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               d)   Darbo sąnaudos

                     (162)

                     Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek sumažėjo, o tai yra vienas iš Sąjungos pramonės bandymų restruktūrizuoti savo sąnaudas. Šis rodiklis yra ypač svarbus, nes darbo sąnaudos sudaro daugiau kaip 25 % BVV gamybos sąnaudų.

                                 2014 m.

                                 2015 m.

                                 2016 m.

                                 PTL

                                 Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR)

                                 53 628

                                 58 653

                                 51 161

                                 50 437

                                    Indeksas

                                    100

                                    109

                                    95

                                    94

                                    Šaltinis: klausimyno atsakymai.

               5.5.   Išvada dėl žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės

                     (163)

                     Atsižvelgiant į 131–162 konstatuojamąsias dalis daroma išvada, kad Sąjungos gamintojų padėtis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo mažiau palanki nei 2014 m. ir kad Sąjungos pramonei buvo daroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

                     (164)

                     Per tyrimą nustatyta, kad dauguma žalos rodiklių per nagrinėjamąjį laikotarpį pablogėjo. Pardavimo apimtis sumažėjo 10 %, gamybos apimtis – 23 %, o pajėgumų naudojimo koeficientas – nuo 63 % iki 49 %. NET jei Sąjungos pramonei pavyko išlaikyti savo rinkos dalį (apie 81 %), tą ji padarė pelningumo sąskaita. Iš tiesų, Sąjungos pardavimo kainos sumažėjo net 19 %. Nepaisant pastangų sumažinti gamybos sąnaudas (sumažintos 9 %) Sąjungos pramonė nuo 2015 m. pradėjo veikti nuostolingai. Nuo 2014 m. (gauta 6,2 % pelno) iki peržiūros tiriamojo laikotarpio (patirta 6,0 % nuostolių) pelningumas sumažėjo 12,2 procentinio punkto. Tokie finansiniai rodikliai kaip pinigų srautas ir investicijų grąža taip pat pasikeitė iš teigiamų 2014 m. į neigiamus kitais metais ir per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Tuo pačiu laikotarpiu investicijos sumažėjo 64 %.

                     (165)

                     Žala toliau daroma dėl kelių veiksnių, kaip antai Sąjungos suvartojimo ir pardavimo eksportui mažėjimo. Be to, Sąjungos kainos buvo smukdomos dėl importo dempingo kaina. Ukraina padidino savo eksporto į Sąjungą mažomis dempingo kainomis apimtį 14 % ir per nagrinėjamąjį laikotarpį 27 % padidino savo rinkos dalį. Vienintelis Ukrainos eksportuotojas Sąjungos kainas priverstinai sumažino beveik 30 %. Šioje labai kapitalui imlioje pramonėje gamybos apimties mažėjimas kartu su kainų smukdymu darė neigiamą poveikį pelningumui.

                     (166)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Ukrainos Vyriausybė ir du Rusijos eksportuojantys gamintojai išvardijo kelis veiksnius, į kuriuos atliekant Sąjungos pramonės žalingos padėties ir importo iš nagrinėjamųjų šalių priežastinio ryšio analizę reikėjo atsižvelgti kaip į kitus veiksnius. Tokie veiksniai tariamai buvo mažėjantis Sąjungos suvartojimas, Sąjungos gamintojų konkurencija vidaus rinkoje, nepatenkinami Sąjungos gamintojų eksporto veiklos rezultatai, pertekliniai pajėgumai ir didelės Sąjungos bendrovių ir importo iš Baltarusijos pastoviosios išlaidos.

                     (167)

                     Kaip pripažinta 165 konstatuojamojoje dalyje, žala toliau daroma dėl kelių veiksnių. Be suvartojimo sumažėjimo, eksporto kainų sumažėjimo ir importo dempingo kaina kiti veiksniai nebuvo labai svarbūs. Iš tikrųjų žemas pajėgumų naudojimo koeficientas veikiau rodo, kad mažėjo gamyba, o ne tai, kad esama perteklinių pajėgumų, tuo tarpu importas iš kitų trečiųjų šalių apskritai sumažėjo. Sąjungos pramonės rinkos dalis taip pat buvo palyginti stabili peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Tvirtinimas dėl Sąjungos gamintojų konkurencijos nebuvo pagrįstas. Jis paprasčiausiai paremtas tuo, kad atrinktiems Sąjungos gamintojams teko tik 30 % ES gamybos apimties ir kad dėl to reikėtų nagrinėti konkurenciją tarp atrinktų ir neatrinktų gamintojų. Šis tvirtinimas turėtų būti atmestas, nes jis prieštarauja atrankos naudojimo principui. Komisija iš tiesų išnagrinėjo visų Sąjungos gamintojų padėtį, tačiau atsižvelgdama į didelį gamintojų skaičių nagrinėjo tik tam tikrus veiksnius, susijusius su atrinktomis bendrovėmis, kurios yra tipiškos visos Sąjungos pramonės bendrovės. Todėl nereikėjo nagrinėti neatrinktų gamintojų poveikio atrinktoms bendrovėms.

                     (168)

                     Bet kuriuo atveju, kaip paaiškinta toliau, šiuo atveju darant išvadą dėl žalos visų pirma aiškinamasi, kokia būtų Sąjungos pramonės padėtis, jei priemonės būtų panaikintos.

                     (169)

                     Po galutinio faktų atskleidimo Ukrainos Vyriausybė ir vienas iš Ukrainos eksportuojančių gamintojų pažymėjo, kad Ukrainos eksporto rinkos dalis sudarė tik 6 % Sąjungos suvartojimo, ir nepanašu, kad ji ateityje didėtų dėl vidaus suvartojimo Ukrainoje ir didelio Ukrainos eksporto įvairinimo pradėjus eksportuoti į naujas rinkas.

                     (170)

                     Atsakant į šią pastabą reikėtų pabrėžti, kad dabartinė 6 % rinkos dalis jau yra žalos Sąjungos pramonei priežastis, visų pirma atsižvelgiant į didelį priverstinį kainų mažinimą. Taip pat reikėtų pažymėti, kad Ukrainos importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo nepaisant to, kad yra nustatyti antidempingo muitai.

                     (171)

                     Vienas Ukrainos eksportuojančių gamintojų, kurį Ukrainos Vyriausybė taip pat iš dalies rėmė savo pastabose, papildomai tvirtino, kad analizuodama žalos pasikartojimą Komisija turėjo atsižvelgti į bendrosios įmonės susitarimą, kurį pasirašė minėtas Ukrainos eksportuojantis gamintojas ir vienas didžiausių Sąjungos nagrinėjamojo produkto gamintojų. Ukrainos gamintojo teigimu, šios bendrosios įmonės susitarimo sąlyga darys didelį poveikį būsimo bendrovės eksporto į ES apimčiai, platinimo kanalams ir kainodarai.

                     (172)

                     Komisija daro nuorodą į 124 konstatuojamojoje dalyje pateiktus paneigiančius argumentus.

                     (173)

                     Rusija į ES eksportavo tik nedidelį kiekį produktų, tačiau taip pat nustatyta, kad dėl šio eksporto kainų buvo priverstinai mažinamos Sąjungos kainos. Kaip aprašyta 50–68 konstatuojamosiose dalyse, analizuota, kokia gali būti numatoma šios šalies eksporto apimtis, jei priemonės būtų panaikintos. Išanalizavus paaiškėjo, kad importas iš Rusijos veikiausiai padidėtų ir jo apimtis būtų gerokai didesnė nei peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

                     (174)

                     Kaip paaiškinta 53 ir 93 konstatuojamosiose dalyse, abi šalys turi daug nepanaudotų pajėgumų ir, atsižvelgiant į Sąjungos rinkos patrauklumą apimties ir kainų požiūriu, veikiausiai didintų importą mažomis kainomis, jei priemonės būtų panaikintos. Sąjungos rinkos patrauklumas, kaip paaiškinta 56 ir 108 konstatuojamosiose dalyse, veikiausiai padidės dėl 2018 m. kovo mėn. JAV nustatyto 25 % muito importuojamiems plieno produktams, įskaitant BVV. JAV yra viena pagrindinių Rusijos ir Ukrainos eksporto rinkų, o į Sąjungos rinką veikiausiai bus nukreipta bent dalis produktų, kurių nebegalima parduoti JAV.

                     (175)

                     Sąjungos pramonės padėtis vis dar yra pažeidžiama ir būtų dar sunkesnė, jei priemonės būtų panaikintos. Toliau didėtų importas maža dempingo kaina iš Ukrainos, o importas dempingo kaina iš Rusijos veikiausiai pasikartotų dideliais kiekiais, dėl to būtų toliau smukdomos kainos ir mažėtų pardavimas Sąjungos rinkoje.

               6.   SĄJUNGOS INTERESAI

         6.1.   Įvadas

                     (176)

                     Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau taikant galiojančias antidempingo priemones Rusijai ir Ukrainai nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję interesai. Primenama, kad per ankstesnius tyrimus nuspręsta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.

                     (177)

                     Tuo remiantis nagrinėta, ar nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas importuojamam Rusijos ir Ukrainos kilmės produktui šiuo konkrečiu atveju prieštarautų Sąjungos interesams.

               6.2.   Sąjungos pramonės interesai

                     (178)

                     Dėl Sąjungos interesų aišku, kad panaikinus priemones ir taip nestabili Sąjungos pramonės, kuri šiuo metu sukūrusi 13 000 su nagrinėjamuoju produktu susijusių darbo vietų plieno sektoriuje, ekonominė padėtis toliau blogėtų.

               6.3.   Importuotojų ir naudotojų interesai

                     (179)

                     Importuotojai ir naudotojai nebendradarbiavo, nors visiems žinomiems importuotojams ir naudotojams (daugiau nei 70 bendrovių) buvo pranešta apie tyrimo inicijavimą ir galimybę bendradarbiauti kaip suinteresuotajai šaliai.

                     (180)

                     Remiantis per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatytais faktais, importuotojai produktus perka iš įvairių tiekėjų daugelyje įvairių šalių, todėl tolesnio priemonių taikymo importui iš Rusijos ir Ukrainos poveikis yra nedidelis. Taip pat tuo metu buvo nustatyta, kad nors priemonės galiojo jau kelerius metus, importuotojams pavyko išlaikyti pelningumą.

                     (181)

                     Dėl naudotojų, remiantis per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatytais faktais ir turima informacija, akivaizdu, kad BVV tenka nedidelė jų gamybos sąnaudų dalis. Apskritai BVV yra sudėtinė didesnių projektų (katilų, vamzdynų, statybos) dalis ir sudaro tik nedidelę jų dalį. Todėl tikimasi, kad tolesnio priemonių taikymo poveikis naudotojams nebus didelis.

                     (182)

                     Kadangi aptariamos bendrovės nebendradarbiavo, nėra patikrinamų duomenų ir informacijos, iš kurių būtų matyti, kad bendra padėtis būtų pasikeitusi.

               6.4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

                     (183)

                     Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

                     (184)

                     Po galutinio faktų atskleidimo du Rusijos eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad tolesnis priemonių taikymas turėtų neigiamo poveikio daugeliui Sąjungos vartotojų (naudotojų) ir sumažintų konkurenciją Sąjungoje. Todėl susijusios suinteresuotosios šalys paragino Komisiją priemonių galiojimą pratęsti ne ilgiau kaip dvejiems metams.

                     (185)

                     Komisija išnagrinėjo, kokį poveikį ribotas priemonių galiojimo pratęsimas turėtų Sąjungos interesams. Šiuo atžvilgiu primenama, kad Sąjungos interesų nagrinėjimas per antidempingo tyrimus yra griežtas procedūrinis veiksmas, per kurį būtina užtikrinti susijusių interesų, be kita ko, Sąjungos pramonės, naudotojų ir vartotojų, pusiausvyrą, ir atlikti sudėtingų teisinių, ekonominių ir politinių veiksnių vertinimą (44). Komisija priminė, kad Sąjungos interesų vertinimas Sąjungos pramonės atžvilgiu parodė, kad jeigu priemonės būtų panaikintos, jau ir taip nestabili Sąjungos pramonės ekonominė padėtis toliau blogėtų. Taip pat primenama, kad importuotojai ir naudotojai, kurie teigtų, kad dabartinių galiojančių priemonių pratęsimas jiems turėtų neigiamo poveikio, nebendradarbiavo. Taigi, neturima įrodymų, kurie rodytų, kad priemonių taikymo trukmės apribojimas iki dvejų metų Sąjungos interesų atžvilgiu būtų naudingesnis nei priemonių taikymas visą penkerių metų laikotarpį, nurodytą pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje. Tuo remdamasi Komisija atmetė dviejų Rusijos eksportuojančių gamintojų pateiktą argumentą.

               7.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

                     (186)

                     Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės BVV nustatytos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.

                     (187)

                     Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi Komisija ketino nustatyti aptariamas antidempingo priemones, ir joms buvo suteikta galimybė teikti pastabas. Pastabų, dėl kurių būtų galima pakeisti pirmiau pateiktas išvadas, negauta.

                     (188)

                     Pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

               PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

            1 straipsnis

               1.   Importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės apskrito skerspjūvio besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (45) yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (46) (TARIC kodai 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ir 7304599320), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

               2.   Galutinio antidempingo muito norma, taikomo 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau nurodytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

                           Šalis

                           Bendrovė

                           Antidempingo muitas
                           (%)

                           Papildomas TARIC kodas

                           Rusija

                           „Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant“ ir „Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works“

                           24,1

                           A741

                           „OAO Volzhsky Pipe Plant“, „OAO Taganrog Metallurgical Works“,
                           „OAO Sinarsky Pipe Plant“ ir „OAO Seversky Tube Works“

                           28,7

                           A859

                           Visos kitos bendrovės

                           35,8

                           A999

                           Ukraina

                           „OJSC Dnepropetrovsk Tube Works“

                           12,3

                           A742

                           „LLC Interpipe Niko Tube“ ir „OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant“ („Interpipe NTRP“)

                           13,8

                           A743

                           „CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist“

                           25,7

                           A744

                           Visos kitos bendrovės

                           25,7

                           A999

               3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos atitinkamos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

            2 straipsnis
            Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

            Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
            Priimta Briuselyje 2018 m. spalio 1 d.

                  Komisijos vardu

                  Pirmininkas

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

            (2)  1997 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2320/97, nustatantis galutinį antidempingo muitą besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno importui, kurio kilmės šalys yra Vengrija, Lenkija, Rusija, Čekijos Respublika, Rumunija ir Slovakijos Respublika, panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 1189/93, ir nutraukiantis procesinius veiksmus dėl tokio importo, kurio kilmės šalis yra Kroatijos Respublika (OL L 322, 1997 11 25, p. 1).

            (3)  1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos sprendimas, kuriuo priimamas įsipareigojimas, pasiūlytas po antidempingo muito, taikomo tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, tarpinės peržiūros (OL L 23, 2000 1 28, p. 78).

            (4)  2000 m. vasario 14 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 348/2000 dėl kai kurių importuojamų Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš nelegiruoto plieno apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu ir jo surinkimo (OL L 45, 2000 2 17, p. 1).

            (5)  2004 m. liepos 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1322/2004, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2320/97 dėl importuojamų tam tikrų besiūlių vamzdžių iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys, inter alia, yra Rusija ir Rumunija, apmokestinimo galutiniu antidempingo muitu (OL L 246, 2004 7 20, p. 10).

            (6)  2005 m. vasario 14 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 258/2005, iš dalies keičiantis antidempingo priemones, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 kai kuriems importuojamiems Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba iš nelegiruoto plieno (OL L 46, 2005 2 17, p. 7).

            (7)  2005 m. vasario 16 d. Komisijos sprendimas, iš dalies sustabdantis galutinius antidempingo muitus, įvestus Reglamentu (EB) Nr. 258/2005 dėl tam tikrų besiūlių vamzdžių iš geležies ir nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, importo (OL L 46, 2005 2 17, p. 46).

            (8)  2005 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1866/2005, pratęsiantis galutinių antidempingo muitų, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 258/2005 Kroatijos ir Ukrainos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių iš geležies ar nelegiruoto plieno importui, sustabdymą iš dalies (OL L 300, 2005 11 17, p. 1).

            (9)  2006 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 954/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą Kroatijos, Rumunijos, Rusijos ir Ukrainos tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno importui, panaikinantis Tarybos reglamentus (EB) Nr. 2320/97 ir (EB) Nr. 348/2000, baigiantis antidempingo muitų, taikomų, inter alia, Rusijos ir Rumunijos tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruoto plieno importui, tarpinę ir priemonių galiojimo termino peržiūras ir baigiantis antidempingo muitų, taikomų, inter alia, Rusijos, Rumunijos, Kroatijos ir Ukrainos tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruoto plieno importui, tarpines peržiūras (OL L 175, 2006 6 29, p. 4.).

            (10)  C-191/09 P Taryba ir Komisija prieš Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP.

            (11)  T-249/06 Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP prieš Tarybą.

            (12)  2012 m. birželio 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 954/2006, nustatantis galutinį antidempingo muitą Kroatijos, Rumunijos, Rusijos ir Ukrainos tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno importui (OL L 165, 2012 6 26, p. 1).

            (13)  Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 585/2012 2012 m. birželio 26 d. kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, ir baigiamas priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros tyrimas (OL L 174, 2012 7 4, p. 5).

            (14)  2012 m. rugpjūčio 28 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 795/2012, kuriuo, atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 585/2012, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno (OL L 238, 2012 9 4, p. 1).

            (15)  2012 m. gruodžio 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1269/2012, kuriuo, atlikus dalinę tarpinę peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 585/2012, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams iš geležies arba plieno (OL L 357, 2012 12 28, p. 1).

            (16)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies ar plieno, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (OL C 214, 2017 7 4, p. 9).

            (17)  Pranešimas apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems, inter alia, Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams, dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą (OL C 159, 2018 5 7, p. 18).

            (18)  Anglies ekvivalentas nustatomas pagal Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) paskelbtą Techninę ataskaitą, 1967 m., IIW doc. IX-555-67.

            (19)  Kaip šiuo metu apibrėžta 2017 m. spalio 12 d. Komisijos reglamente (ES) 2017/1925, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (OL L 282, 2017 10 31, p. 1).

            (20)  Federalinės muitinių tarnybos išorės prekybos duomenų bazė http://stat.customs.ru/apex/ (viešai prieinami Rusijos eksportuojančių gamintojų pateikti duomenys. 2017 m. rugpjūčio 21 d. ir 2018 m. liepos 30 d. pateiktos informacijos 2 priedas).

            (21)  „Metal Expert LLC“: www.metalexpert-group.com.

            (22)  Pateikta prašymo nekonfidencialioje versijoje.

            (23)  „Europos Sąjunga – antidempingo priemonės Argentinos kilmės biodyzelinui“, WT/DS473/AB.

            (24)  Pvz., sprendimas, kuriuo galima leisti nutraukti tyrimą dėl eksportuojančio gamintojo, net jei priemonių galiojimas šalies mastu turėtų būti pratęstas.

            (25)  2018 m. liepos 27 d. pranešime Rusijos eksportuojantiems gamintojams aiškiai nurodyta, kad negavusi klausimyno atsakymų Komisija taikys pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

            (26)  Žr. Prezidento pranešimai apie plieno ir aliuminio importo į Jungtines Valstijas koregavimą, Federalinis registras, 83 FR 11619 ir 83 FR 11625, 2018 m. kovo 15 d.; 2018 m. kovo 22 d. Prezidento pranešimai apie plieno ir aliuminio importo į Jungtines Valstijas koregavimą, 83 FR 13355 ir 83 FR 13361, 2018 m. kovo 28 d.; 2018 m. balandžio 30 d. Prezidento pranešimai apie plieno ir aliuminio importo į Jungtines Valstijas koregavimą, 83 FR 20683 ir 83 FR 20677, 2018 m. gegužės 7 d.; 2018 m. gegužės 31 d. Prezidento pranešimai apie plieno ir aliuminio importo į Jungtines Valstijas koregavimą.

            (27)  Pirmą kartą pateikti 2017 m. rugpjūčio 21 d., 2 priedas. Tokie patys duomenys su nedideliais pakeitimais buvo pateikti ir su informacija dėl bendrojo faktų atskleidimo dokumento bei teikiant informaciją po 2018 m. rugpjūčio 10 d. klausymo.

            (28)  2018 m. liepos 30 d. pateiktos informacijos 2 priedas ir 2017 m. rugpjūčio 21 d. pateiktos informacijos 2 priedas. Šie duomenys rodo, kad BVV eksporto į kelias trečiąsias šalis, įskaitant pagrindines eksporto rinkas (kurioms tenka daugiau kaip 50 % viso Rusijos BVV eksporto), kainų lygis yra net mažesnis už eksporto į Sąjungą dempingo kainomis lygį. Pavyzdžiui, eksporto į JAV (1 vieta), Turkiją (4 vieta), Indiją ir Jungtinius Arabų Emyratus (5 ir 6 vietos) kainos yra mažesnės už eksporto į Sąjungą kainas.

            (29)  2017 m. rugpjūčio 21 d. pateiktos informacijos 32 dalis ir 2018 m. liepos 30 d. pateiktos informacijos 25 dalis.

            (30)  Minėtos pateiktos informacijos 2 priedas.

            (31)  Pažymėtina, kad, pvz., palyginus su Turkija, Sąjungai taikomos kainos buvo visą laiką didesnės, nepriklausomai nuo analizuojamų konkrečių nagrinėjamojo laikotarpio metų (pateiktoje informacijoje nenurodyta, su kokiu laikotarpiu yra susietos kainos).

            (32)  2018 m. liepos 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1013, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos laikinosios apsaugos priemonės (OL L 181, 2018 7 18, p. 39).

            (33)  Ten pat, 24 konstatuojamoji dalis.

            (34)  2018 m. liepos 30 d. pateiktos informacijos 3 priedas.

            (35)  Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė.

            (36)  Visos nuorodos į bendrovės konfidencialius duomenis šiame reglamente žymimos [konfidencialu].

            (37)  Šaltinis: 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta duomenų bazė ir patikrinta „Interpipe Group“ pateikta informacija.

            (38)  Šaltinis: patikrinti „Interpipe Group“ pateikti duomenys ir „Metal Expert“ svetainės duomenys apie kitus du Ukrainos gamintojus.

            (39)  2017 m. liepos 27 d. (t17.009159), 2017 m. rugpjūčio 8 d. (t17.009653), 2018 m. vasario 1 d. (t18.000894) ir 2018 m. gegužės 31 d. (t18.006325) bei birželio 1 d. (t18.006324) pateikta informacija.

            (40)  Žr. Prezidento pranešimai apie plieno ir aliuminio importo į Jungtines Valstijas koregavimą, Federalinis registras, 83 FR 11619 ir 83 FR 11625, 2018 m. kovo 15 d.; 2018 m. kovo 22 d. Prezidento pranešimai apie plieno ir aliuminio importo į Jungtines Valstijas koregavimą, 83 FR 13355 ir 83 FR 13361, 2018 m. kovo 28 d.; 2018 m. balandžio 30 d. Prezidento pranešimai apie plieno ir aliuminio importo į Jungtines Valstijas koregavimą, 83 FR 20683 ir 83 FR 20677, 2018 m. gegužės 7 d.; 2018 m. gegužės 31 d. Prezidento pranešimai apie plieno ir aliuminio importo į Jungtines Valstijas koregavimą.

            (41)  Nei Ukrainos valdžios institucijos, nei „Interpipe Group“ atskirai nepranešė Komisijai apie joms suteiktas išimtis JAV taikant pagal 232 skirsnį nustatytas priemones.

            (42)  Ši informacija yra konfidenciali, todėl visos Komisijos analizės nebuvo galima įtraukti į šį reglamentą. Išsamesnis paaiškinimas „Interpipe Group“ buvo pateiktas atskiru dokumentu šio reglamento paskelbimo dieną.

            (43)  2009 m. rugsėjo 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 926/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies ar plieno, galutinis surinkimas (OL L 262, 2009 10 6, p. 19).

            (44)  2017 m. birželio 15 d. Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-349/16 T.KUP, ECLI:EU:C:2017:469, 44 punktas. Taip pat žr. 2003 m. liepos 8 d. Bendrojo Teismo sprendimo byloje T-132/01 Euroalliages ir kt. prieš Komisiją, ECLI:EU:T:2003:189, 40 dalį.

            (45)  Anglies ekvivalentas nustatomas pagal Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) paskelbtą Techninę ataskaitą, 1967 m., IIW doc. IX-555-67.

            (46)  Kaip šiuo metu apibrėžta 2017 m. spalio 12 d. Komisijos reglamente (ES) 2017/1925, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (OL L 282, 2017 10 31, p. 1). Produkto apibrėžtoji sritis nustatoma sujungiant 1 straipsnio 1 dalyje pateiktą produkto aprašymą ir pagal atitinkamus KN kodus pateiktą produkto aprašymą.