title: 2011 m. gegužės 5 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 443/2011, kuriuo galutinio kompensacinio muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 598/2009 importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinui, taikymas išplečiamas iš Kanados siunčiamam importuojamam biodyzelinui, deklaruotam kaip Kanados kilmės arba ne, ir galutinio kompensacinio muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 598/2009, taikymas išplečiamas importuojamiems biodyzelino mišiniams, kuriuose Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinas sudaro 20 % arba mažiau masės, ir baigiamas tyrimas dėl iš Singapūro siunčiamo importuojamo biodyzelino

text:
11.5.2011

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 122/1

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 443/2011
   2011 m. gegužės 5 d.
   kuriuo galutinio kompensacinio muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 598/2009 importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinui, taikymas išplečiamas iš Kanados siunčiamam importuojamam biodyzelinui, deklaruotam kaip Kanados kilmės arba ne, ir galutinio kompensacinio muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 598/2009, taikymas išplečiamas importuojamiems biodyzelino mišiniams, kuriuose Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinas sudaro 20 % arba mažiau masės, ir baigiamas tyrimas dėl iš Singapūro siunčiamo importuojamo biodyzelino
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 23 straipsnio 4 dalį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Komisija reglamentu (EB) Nr. 194/2009 (2) importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) kilmės biodyzelinui nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.

               (2)

               Taryba reglamentu (EB) Nr. 598/2009 (3) (toliau – galutinis reglamentas) importuojamam JAV kilmės biodyzelinui, kaip apibrėžta to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje (toliau – nagrinėjamasis produktas), nustatė 211,2–237 EUR už toną dydžio galutinį kompensacinį muitą (toliau – galiojančios priemonės). Tyrimas, po kurio buvo priimtas galutinis reglamentas, toliau vadinamas pirminiu tyrimu.

               (3)

               Be to, reikia pažymėti, kad Taryba reglamentu (EB) Nr. 599/2009 (4) importuojamam nagrinėjamajam produktui nustatė 0–198 EUR už toną dydžio galutinį antidempingo muitą.

         1.2.   Prašymas

               (4)

               2010 m. birželio 30 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnio 4 dalį gavo prašymą atlikti tyrimą dėl galimo importuojamam nagrinėjamajam produktui nustatytų kompensacinių priemonių vengimo. Prašymą Sąjungos gamintojų vardu pateikė Europos biodyzelino valdyba (toliau – EBV).

               (5)

               Prašyme teigta, kad importuojamam nagrinėjamajam produktui nustatytų kompensacinių priemonių buvo vengiama jį siunčiant per Kanadą ir Singapūrą, taip pat eksportuojant biodyzelino mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % arba mažiau masės.

               (6)

               Prašyme teigta, kad nagrinėjamajam produktui nustačius priemones labai pasikeitė su eksportu iš JAV, Kanados ir Singapūro susijusios prekybos pobūdis ir kad nėra jokios kitos pagrįstos priežasties arba pateisinančios aplinkybės, išskyrus muito nustatymą, kuria būtų galima paaiškinti šį pasikeitimą. Teigta, kad šį prekybos pobūdžio pasikeitimą lėmė nagrinėjamojo produkto siuntimas per Kanadą ir Singapūrą.

               (7)

               Be to, prašyme buvo teigiama, kad, nustačius priemones, į Sąjungą pradėti importuoti biodyzelino mišiniai, kuriuose JAV kilmės biodyzelinas sudaro 20 % arba mažiau masės, tariamai pasinaudojant nagrinėjamojo produkto aprašyme nurodyta biodyzelino kiekio mišinyje riba.

               (8)

               Prašyme taip pat teigta, kad nagrinėjamajam produktui galiojančių kompensacinių priemonių taisomasis poveikis buvo mažinamas ir kiekio, ir kainos požiūriu. Teigta, kad vietoj nagrinėjamojo produkto veikiausiai pradėta dideliais kiekiais iš Kanados ir Singapūro importuoti gryną biodyzeliną arba biodyzelino mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro daugiau kaip 20 % masės, ir biodyzelino mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % arba mažiau masės. Be to, pateikta pakankamai įrodymų, kad šie dideli kiekiai buvo importuoti kur kas mažesnėmis kainomis, palyginti su nežalinga kaina, nustatyta atlikus tyrimą, po kurio buvo nustatytos galiojančios priemonės.

               (9)

               Galiausiai teigta, kad nagrinėjamojo produkto kainos, kaip nustatyta anksčiau, toliau subsidijuojamos.

         1.3.   Inicijavimas

               (10)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai prima facie įrodymų tyrimui pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnį inicijuoti, Komisija reglamentu (ES) Nr. 721/2010 (5) (toliau – inicijavimo reglamentas) inicijavo tyrimą. Be to, Komisija pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį inicijavimo reglamentu pavedė muitinėms registruoti iš Kanados ir Singapūro siunčiamus produktus, taip pat JAV kilmės biodyzelino mišinius, kuriuose riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, sudaro 20 % arba mažiau masės.

               (11)

               Komisija reglamentu (ES) Nr. 720/2010 (6) taip pat inicijavo gretutinį tyrimą dėl galimo JAV kilmės importuojamam biodyzelinui nustatytų antidempingo priemonių vengimo importuojant iš Kanados ir Singapūro siunčiamą biodyzeliną ir biodyzelino mišinius, kuriuose JAV kilmės biodyzelinas sudaro 20 % arba mažiau masės.

         1.4.   Tyrimas

               (12)

               Apie tyrimą Komisija oficialiai pranešė JAV, Kanados ir Singapūro valdžios institucijoms. Žinomiems JAV, Kanados ir Singapūro gamintojams/eksportuotojams buvo nusiųsti klausimynai. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per inicijavimo reglamente nustatytą terminą.

               (13)

               Klausimyno atsakymus pateikė toliau nurodytos bendrovės, kurių patalpose vėliau surengti tikrinamieji vizitai:

                           Kanados gamintojai/eksportuotojai:

                                       —

                                          BIOX Corporation,

                                       —

                                          Rothsay Biodiesel.

                           Singapūro prekiautojai:

                                       —

                                          Trafigura Pte Ltd.,

                                       —

                                          Wilmar Trading Pte Ltd.

                           JAV gamintojai/eksportuotojai:

                                       —

                                          Archer Daniels Midland Company,

                                       —

                                          BP Products North America Inc,

                                       —

                                          Louis Dreyfus Corporation.

                           Susiję importuotojai:

                                       —

                                          BP Oil International Ltd.,

                                       —

                                          Cargill BV.

               (14)

               Be to, apsilankyta atitinkamose Kanados ir Singapūro Vyriausybių kompetentingose institucijose.

         1.5.   Tiriamasis laikotarpis

               (15)

               Atliekant tyrimą buvo nagrinėjamas 2009 m. balandžio 1 d. – 2010 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – TL). Siekiant išnagrinėti tariamą prekybos pokyčio pasikeitimą, rinkti laikotarpio nuo 2008 m. iki TL pabaigos duomenys.

         2.   VENGIMO TYRIMO OBJEKTAS

               (16)

               Su galimu vengimu susijęs produktas, t. y. per pirminį tyrimą nagrinėtas produktas, – JAV kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinami biodyzelinu, tiek gryni, tiek mišiniuose, kuriuose riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, sudaro daugiau kaip 20 % masės, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99, ex 2710 19 41, 3824 90 91, ex 3824 90 97 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

               (17)

               Vengimo tyrimo objektas yra dvejopas. Pirma, dėl tariamo siuntimo per Kanadą ir Singapūrą – tai per pirminį tyrimą nagrinėtam produktui, kaip aprašyta ankstesnėje dalyje, tapatus produktas. Dėl siuntimo tiesiai iš JAV – tiriamasis produktas yra biodyzelino mišiniai, kuriuose JAV kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, sudaro 20 % arba mažiau masės.

         3.   Į SĄJUNGĄ IMPORTUOJAMAS BIODYZELINAS IR JAV EKSPORTAS

               (18)

               2009 m. kovo mėn. nustačius laikinąsias kompensacines priemones, nagrinėjamojo produkto praktiškai nebeimportuota. Lentelėje pateikiama apibendrinta padėtis:

                  Biodyzelino ir tam tikrų biodyzelino mišinių importas į Europos Sąjungą

                  nurodant KN kodą 3824 90 91 (tonomis)

                           2008 m.

                           dalis

                           2009 m.

                           dalis

                           TL

                           dalis

                           JAV

                           1 487 790

                           83,62 %

                           381 227

                           22,29 %

                           24

                           0,00 %

                           Kanada

                           1 725

                           0,10 %

                           140 043

                           8,19 %

                           197 772

                           9,28 %

                           Singapūras

                           179

                           0,01 %

                           20 486

                           1,20 %

                           32 078

                           1,50 %

                              Šaltinis – Eurostatas.

               (19)

               Į šiuos Eurostato duomenis įtraukti visi biodyzelino, kurio sudėtyje yra 96,5 % arba daugiau esterių, duomenys.

               (20)

               Palyginimui toliau pateikiami JAV biodyzelino eksporto ir biodyzelino mišinių, deklaruotų nurodant STS kodą 3824 90 40 00 (gyvūninių arba augalinių riebalų mišiniai) duomenys:

                  JAV biodyzelino ir biodyzelino mišinių eksportas

                  nurodant STS kodą 3824 90 40 00 (tonomis)

                           2008 m.

                           2009 m.

                           TL

                           Europos Sąjunga

                           2 241 473

                           335 577

                           358 291

                           Kanada

                           967

                           128 233

                           161 841

                           Singapūras

                           311

                           42 056

                           27 415

                           2 242 751

                           505 866

                           547 547

                              Šaltinis – JAV prekybos ministerija.

               (21)

               Palyginus abi lenteles galima daryti išvadą, kad į Sąjungą per TL eksportuota 358 291 tona mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro 96,5 % ir mažiau masės.

         4.   KANADA

   4.1.   Bendrosios aplinkybės

               (22)

               Kanados gamintojų/eksportuotojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas. Du gamintojai, kurių produkcija sudaro apytikriai 90 % visos Kanados biodyzelino produkcijos, pateikė klausimyno atsakymus ir visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą. Be to, atliekant tyrimą bendradarbiavo Kanados atsinaujinančiosios energijos asociacija ir atitinkamos Kanados Vyriausybės valdžios institucijos.

               (23)

               Pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnio 3 dalį nustatant, ar vengiama priemonių, reikėtų išnagrinėti, ar pasikeitė JAV, Kanados ir Sąjungos prekybos pobūdis, ar šį pasikeitimą lėmė praktika, procesas ar veikla, kurių negalima paaiškinti jokia kita pakankamai pagrįsta priežastimi ar pateisinančiomis ekonominėmis aplinkybėmis, išskyrus muito nustatymą, ar yra žalos įrodymų arba įrodymų, kad muito taisomasis poveikis mažinamas kainos ir (arba) kiekio požiūriu ir kad importuojamas panašus produktas vis dar subsidijuojamas.

         4.2.   Prekybos pobūdžio pasikeitimas

   4.2.1.   Importas į Sąjungą

               (24)

               Biodyzelino importas iš JAV sumažėjo nuo 1 487 790 tonų 2008 m. iki 381 227 tonų 2009 m., o per TL jo beveik neliko.

               (25)

               Kita vertus, remiantis Eurostato duomenimis, per 2008 m. – TL smarkiai padidėjo bendras biodyzelino importo iš Kanados į Sąjungą kiekis: nuo 1 725 tonų 2008 m. iki 140 043 tonų 2009 m. ir 197 772 tonų per TL.

         4.2.2.   JAV biodyzelino eksportas į Kanadą

               (26)

               Muitai JAV ir Kanados tarpusavio biodyzelino prekyboje netaikomi, nėra ir kitų importo apribojimų.

               (27)

               Remiantis JAV statistika, biodyzelino eksportas iš JAV į Kanadą padidėjo nuo 967 tonų 2008 m. iki 128 233 tonų 2009 m. ir 161 841 tonos per TL.

               (28)

               Palyginus JAV valdžios institucijų pateiktą eksporto statistiką su Kanados valdžios institucijų per patikrinimą vietoje pateikta importo statistika, nustatyti žymūs mėnesinių duomenų neatitikimai. Remiantis Kanados statistika, JAV biodyzelino importas padidėjo nuo 11 757 tonų 2008 m. iki 18 673 tonų 2009 m. ir 174 574 tonų per TL.

               (29)

               Kanados valdžios institucijų teigimu, biodyzelinui deklaruoti joks specialus kodas nenaudojamas. Jos pažymėjo, kad Kanada ir JAV keičiasi importo duomenimis ir naudoja juos kaip savo susijusio eksporto duomenis. Taigi Kanados šešių skaitmenų lygmens importo duomenys turėtų sutapti su JAV eksporto duomenimis, ir iš tikrųjų STS 38.24.90 kodo duomenys iš esmės sutampa. Tačiau išsamesnio nei šešių skaitmenų lygmens duomenys skirstomi naudojantis skirtingomis klasifikavimo sistemomis. Be to, reikėtų pažymėti, kad į Kanados statistiką įtraukiamos tik tos importuojamos prekės, kurių muitinis įforminimas atliekamas Kanadoje, bet ne per ją siunčiamos prekės.

               (30)

               Taigi, nepaisant dviejų duomenų šaltinių neatitikimo, galima daryti išvadą, kad JAV biodyzelino eksportas į Kanadą per 2008 m. – TL išaugo, ypač po to, kai buvo nustatytos kompensacinės priemonės. Kanados biodyzelino rinka šiuo metu nėra pajėgi absorbuoti tokio biodyzelino kiekio. Iš tiesų, tikrieji Kanados biodyzelino gamintojai daugiausia gamina eksportui.

         4.2.3.   Gamyba Kanadoje ir Kanados kilmės biodyzelino pardavimas Sąjungoje

               (31)

               Per TL nei vienas iš dviejų bendradarbiavusių Kanados gamintojų nepirko biodyzelino iš JAV ar iš jokių kitų šaltinių.

               (32)

               Biodyzelino gamyba Kanadoje yra neseniai atsiradusi veiklos rūšis. TL buvo maždaug šeši gamybos objektai, tačiau maždaug 90 % visos produkcijos buvo pagaminta vos dviejuose Rytų Kanadoje esančiuose gamybos objektuose, kurie iš tiesų priklauso dviem šiuos objektus eksploatuojantiems bendradarbiaujantiems gamintojams.

               (33)

               Įvertinus bendradarbiaujančių gamintojų parduotos produkcijos apimtį, nustatyta, koks kiekis parduotas tikrai Šiaurės Amerikoje (t. y. JAV arba Kanadoje) esantiems galutiniams pirkėjams. Kitas kiekis buvo parduotas pirkėjams, kurie prekes pardavė ir (arba) naudojo jas mišiniuose su kitu biodyzelinu. Nei viena iš minėtų dviejų bendrovių nežinojo, ar tie pirkėjai pardavė įsigytus produktus Sąjungoje kaip Kanados kilmės biodyzeliną, ar jie juos maišė arba ar biodyzeliną jie pardavė galutiniams pirkėjams JAV arba Kanadoje.

               (34)

               Net jeigu būtų daroma prielaida, kad visas tikrasis Kanados biodyzelinas atsidūrė Sąjungoje, tai sudarytų tik 20 % viso importo į Sąjungą iš Kanados per TL.

         4.3.   Išvada dėl prekybos pobūdžio pasikeitimo

               (35)

               Palyginus turimus statistinius duomenis su iš bendradarbiaujančių gamintojų gautais duomenimis, nustatyta, kad Kanados biodyzelino gamintojai negalėjo pagaminti tiek biodyzelino, kiek eksportuota iš Kanados į Sąjungą. Taigi galima daryti išvadą, kad smarkiai išaugęs importas iš Kanados į Sąjungą yra susijęs su iš Kanados siunčiamu JAV kilmės eksportuojamu biodyzelinu.

               (36)

               Todėl bendrą JAV eksporto į Sąjungą sumažėjimą nuo 2008 m. ir tuo pat metu vykusį eksporto iš Kanados į Sąjungą ir eksporto iš JAV į Kanadą didėjimą nustačius pirmines priemones galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu.

         4.4.   Jokios kitos pakankamai pagrįstos priežasties ar pateisinančių ekonominių aplinkybių, išskyrus kompensacinio muito nustatymą, nebuvimas

               (37)

               Atlikus tyrimą nenustatyta jokia kita pakankamai pagrįsta priežastis ar pateisinanti ekonominė aplinkybė, kuriomis būtų galima paaiškinti prekybos srautų nukreipimą per kitą šalį, išskyrus vengimą mokėti JAV kilmės biodyzelinui nustatytą kompensacinį muitą.

         4.5.   Kompensacinio muito taisomojo poveikio mažinimas

               (38)

               Nustatant, ar kiekio požiūriu buvo mažinamas JAV kilmės importuojamam biodyzelinui galiojančių kompensacinių priemonių taisomasis poveikis, naudoti Eurostato duomenys. Iš Kanados eksportuotų produktų kiekis ir kainos buvo palyginti su per pirminį tyrimą nustatytu žalos pašalinimo lygiu.

               (39)

               Kaip minėta, importas iš Kanados į Sąjungą padidėjo nuo 1 725 tonų 2008 m. iki 197 772 tonų (tai sudarė 9,2 % importo dalį) per TL. Atsižvelgiant į Sąjungos rinkos dydį, kaip nustatyta per pirminį tyrimą, importo iš Kanados padidėjimo negalima laikyti nereikšmingu. Įvertinus per pirminį tyrimą nustatytą nežalingos kainos lygį, galima teigti, kad iš Kanados importuojami produktai per TL buvo priverstinai parduodami maždaug 50 % mažesnėmis kainomis, todėl maždaug 40 % buvo priverstinai sumažintos Sąjungos gamintojų pardavimo kainos.

               (40)

               Taigi prieita prie išvados, kad priemonių taisomasis poveikis mažinamas ir kiekio, ir kainų požiūriu.

         4.6.   Subsidijavimo įrodymai

               (41)

               Dėl subsidijavimo reikia pažymėti, kad 2010 m. gruodžio mėn. atgaline data vėl pradėta taikyti pagrindinė per pirminį tyrimą nustatyta subsidijų schema – JAV biodyzelino mokesčių kreditas. Todėl daroma išvada, kad per TL importuojamas panašus produktas vis dar buvo subsidijuojamas.

         4.7.   Išvada

               (42)

               Atlikus tyrimą prieita prie išvados, kad importuojamam JAV kilmės biodyzelinui nustatytų galutinių kompensacinių muitų buvo vengiama pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnį siunčiant produktus per Kanadą.

         5.   SINGAPŪRAS

               (43)

               Atliekant tyrimą bendradarbiavo du Singapūre įsikūrę prekiautojai. Be to, bendradarbiavo ir atitinkamos Singapūro Vyriausybės valdžios institucijos.

               (44)

               Kriterijai, kuriais remiantis nustatoma, ar tikrai vengiama galiojančių priemonių, aprašyti 23 konstatuojamojoje dalyje.

               (45)

               Remiantis Eurostato duomenimis, visas Singapūro biodyzelino eksportas į Sąjungą padidėjo nuo 179 tonų 2008 m. iki 20 486 tonų 2009 m. ir 32 078 tonų per TL. Tuo pačiu laikotarpiu JAV eksportas į Singapūrą taip pat padidėjo.

               (46)

               Atitinkamų Singapūro Vyriausybės valdžios institucijų teigimu, vietoje pagamintas biodyzelinas daugiausia parduodamas Singapūre vidaus paklausai tenkinti. Vis dėlto, jos pripažįsta Singapūro biodyzelino pramonės augimą neseniai įrengus naujus gamybos objektus.

               (47)

               Tradiciškai iš Singapūro eksportuojama nedaug. Biodyzelino importo į Sąjungą duomenys atidžiai išnagrinėti naudojantis pagal 14 straipsnio 6 dalį sukurta duomenų baze ir sutikrinti su atitinkamų nacionalinių muitinių duomenimis. Panašu, kad importuota per kelis kartus. Atlikus analizę nustatyta, kad dauguma importuotų produktų buvo tikrai Singapūro kilmės. Tačiau ne visą importą buvo galima įvertinti.

               (48)

               Palyginti su per pirminį tyrimą nustatytu suvartojimu Sąjungoje, iš Singapūro į Sąjungą importuotas kiekis, kurio nebuvo galima įvertinti, buvo labai mažas. Be to, atsižvelgiant į EBV nustatytą žymų Sąjungos suvartojimo padidėjimą nuo pirminio tyrimo, šio importuoto kiekio dalis, palyginti su visu Sąjungos suvartojimu, būtų nereikšminga.

               (49)

               Atsižvelgiant į tai, galima daryti išvadą, kad importuojant iš Singapūro taisomasis kompensacinių priemonių poveikis kiekio požiūriu nebuvo mažinamas.

               (50)

               Dėl produktų siuntimo per Singapūrą: gerai žinoma, kad Singapūras yra didžiulis Azijos laivybos mazgas – čia suplaukia viso regiono laivai, iš jų prekės iškraunamos ir kraunamos į kitus laivus, įskaitant plaukiančius į Europą. Atliekant šį tyrimą nustatyta, kad vienas iš bendradarbiaujančių prekiautojų Malaizijos arba Indonezijos kilmės biodyzeliną į galutinę paskirties vietą Sąjungoje siuntė per Singapūrą. Per TL vien tik šis prekiautojas į Sąjungą eksportavo žymų biodyzelino, kuris buvo siunčiamas per Singapūrą, kiekį, o atlikdamas muitinės formalumus Sąjungoje deklaravo šį biodyzeliną kaip Malaizijos arba Indonezijos kilmės. Patikrinus nenustatyta nieko, dėl ko būtų galima suabejoti deklaruota Indonezijos arba Malaizijos kilme.

               (51)

               Atsižvelgiant į tai, reikėtų baigti tyrimą dėl galimo kompensacinių priemonių vengimo importuojant iš Singapūro siunčiamą biodyzeliną.

         6.   JAV

   6.1.   Įžanginės pastabos

               (52)

               Atliekant tyrimą bendradarbiavo penki JAV biodyzelino arba biodyzelino mišinių gamintojai, iš kurių trys buvo atrinkti atliekant atranką per pirminį tyrimą. JAV Vyriausybė bendradarbiavo pateikdama eksporto statistinius duomenis ir juos paaiškindama.

               (53)

               Visi trys per pirminį tyrimą atrinkti gamintojai nustačius galutines priemones biodyzelino nebeeksportavo.

               (54)

               Tik viena iš penkių bendradarbiaujančių bendrovių, BP North America, kuri nebendradarbiavo per pirminį tyrimą, per TL į Sąjungą eksportavo biodyzelino mišinius, kuriuose biodyzelinas sudarė 20 % ir mažiau masės.

               (55)

               JAV biodyzelino pramonei atstovaujanti Nacionalinė biodyzelino valdyba (toliau – NBV) teigė, kad produktui, kuris, jos manymu, aiškiai nepriklauso produkto, kuriam taikomos galiojančios priemonės, apibrėžtajai sričiai, negali būti pradėtos taikyti kompensacinės priemonės neatlikus naujo antisubsidijų tyrimo. NBV teigė, kad galutiniame reglamente aiškiai nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas yra biodyzelinas arba biodyzelino mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro daugiau kaip 20 % masės. Anot NBV, tai nebuvo dirbtinai nustatyta, bet per pirminį tyrimą buvusią padėtį rinkoje atitikusi riba. Pavyzdžiui, buvo nustatyta, kad 20 % riba buvo tinkama siekiant aiškiai atskirti įvairias mišinių, kuriais prekiauta JAV rinkoje, rūšis.

               (56)

               NBV ir kitų suinteresuotųjų šalių manymu, atlikus priemonių vengimo tyrimą nagrinėjamajam produktui galiojančių kompensacinių priemonių taikymą galima išplėsti tik tokiam panašiam produktui, kuris, palyginti su nagrinėjamuoju produktu, yra tik šiek tiek pakeistas. Be to, NBV teigė, kad pati Taryba galutiniame reglamente nustatė, kad biodyzelino mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % arba mažiau masės, nėra panašus produktas. Todėl, NBV teigimu, remiantis pagrindinio reglamento nuostatomis nėra jokio kito pasirinkimo tik inicijuoti naują tyrimą ir nustatyti, ar priemones reikėtų taikyti ir minėtiems mišiniams.

               (57)

               Atsakant į šiuos argumentus pirmiausia reikia pažymėti, kad pagrindinio reglamento 23 straipsnio nuostatų dėl priemonių vengimo tikslas yra užkirsti kelią bet kokiems tariamiems bandymams vengti galiojančių priemonių. Jeigu yra pakankamai prima facie įrodymų, kuriais patvirtinamas priemonių vengimas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 23 straipsnio 3 dalyje, Komisija inicijuoja tyrimą siekdama nustatyti, ar vengiama priemonių. Pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnio 3 dalį nustatant, ar vengiama priemonių, reikėtų, pvz., išnagrinėti, ar pasikeitė JAV ir Sąjungos prekybos pobūdis, ar šį pasikeitimą lėmė praktika, procesas ar veikla, kurių negalima paaiškinti jokia kita pakankamai pagrįsta priežastimi ar pateisinančiomis ekonominėmis aplinkybėmis, išskyrus muito nustatymą, ir ar yra žalos įrodymų arba įrodymų, kad muito taisomasis poveikis mažinamas kainos ir (arba) kiekio požiūriu.

               (58)

               Be to, reikėtų priminti, kad vengimo tyrimas – ne produkto apibrėžtosios srities peržiūra pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį, todėl juo negali būti keičiama nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis. Pagrindinio reglamento 23 straipsnio nuostatomis numatomas teisinis tyrimo, kuriuo nustatoma, ar vengiama tam tikram produktui nustatytų priemonių, pagrindas.

               (59)

               Pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnio 4 dalį Komisijai pateiktame prašyme buvo teigiama, kad, nustačius priemones, į Sąjungą pradėti importuoti biodyzelino mišiniai, kuriuose JAV kilmės biodyzelinas sudaro 20 % arba mažiau masės, tariamai pasinaudojant nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto aprašyme nurodyta biodyzelino kiekio mišinyje riba. Atliekant tyrimą nagrinėta, ar tokia praktika gali būti laikoma vengimu pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnio nuostatas. Galiausiai reikėtų pažymėti, kad tariamas priemonių vengimas gali būti nagrinėjamas tik pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnį.

         6.2.   JAV mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, eksportas į Sąjungą

               (60)

               Kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje, JAV priskiriant STS kodą 3824 90 40 00 taip pat klasifikuojami mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro 96,5 % ir mažiau masės. Remiantis JAV eksporto statistika, per TL į Sąjungą iš viso eksportuota 358 291 tona šios rūšies mišinių.

               (61)

               Didelę dalį šio kiekio per TL eksportavo BP Products North America (toliau – BPNA).

               (62)

               BPNA nedalyvavo pirminiame tyrime, nes biodyzelino verslu pradėjo verstis tik 2009 m. pradžioje, tikėdamasi ateityje išaugsiančios biodyzelino rinkos ir reaguodama tiek į JAV, tiek užsienio valdžios institucijų veiksmus. BPNA į Sąjungą pradėjo eksportuoti 2009 m. gruodžio mėn. Primenama, kad galutinės priemonės buvo nustatytos 2009 m. liepos mėn.

               (63)

               Sąjungoje (JK, Prancūzijoje ir Nyderlanduose) BPNA pardavė JAV kilmės biodyzelino mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 15 % arba mažiau masės. Visais atvejais produktas buvo toliau maišomas laikantis tam tikrose valstybėse narėse galiojančių teisės aktų, kuriais siekiama skatinti biodegalų vartojimą, nes šiuo metu šios rūšies degalai laikomi aplinką tausojančiais.

               (64)

               BPNA tvirtino, kad biodyzelino mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro mažiau nei 15 % masės, nėra į nagrinėjamąjį produktą panašus produktas. Labai skiriasi jų savybės ir rinkos sąlygos. Labai skiriasi su biodyzelino mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro nedidelę dalį masės, gamyba ir importu susijusi logistika (įskaitant vežimo apribojimus), palyginti su biodyzelino mišiniais, kuriuose biodyzelinas sudaro didesnę dalį masės. BPNA teigimu, vežant biodyzelino mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro mažiau nei 15 % masės, tokie produktai klasifikuojami ne kaip cheminiai produktai, o kaip vežimui skirti naftos produktai, kurių vežimas yra pigesnis. Be to, BPNA tvirtino, kad skiriasi dyzeliniuose varikliuose naudojamų biodyzelino mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro mažesnę dalį masės, ir biodyzelino mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro didesnę dalį masės, veikimas.

               (65)

               Atliekant vengimo tyrimą siekiama nustatyti, ar naudojant biodyzelino mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ar mažiau masės, buvo vengiama galiojančių priemonių. Gali būti, kad biodyzelino mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro mažesnę dalį masės, vežimo sąnaudos yra mažesnės. Tačiau reikėtų pažymėti, kad mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro daugiau kaip 20 % masės, gamybos požiūriu mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, faktiškai yra tik skirtingos sudėties mišiniai. Tai paprastas mišinio sudėties keitimo procesas. Mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, gamyba laikoma tik nedideliu nagrinėjamojo produkto pakeitimu, nes vienintelis skirtumas yra biodyzelino dalis mišinyje. Taip pat reikėtų pažymėti, kad ir nagrinėjamasis produktas, ir mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, Sąjungoje galiausiai naudojami tais pačiais tikslais. Be to, mišiniuose, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, esančio biodyzelino ir biodyzelino, esančio mišiniuose, kuriuose biodyzelinas sudaro daugiau kaip 20 % masės, pagrindinės savybės yra tokios pačios.

         6.3.   Prekybos pobūdžio pasikeitimas

               (66)

               Nagrinėjamojo produkto importas iš JAV sumažėjo nuo 1 487 790 tonų 2008 m. iki 381 227 tonų 2009 m., o per TL jo beveik neliko.

               (67)

               Todėl reikėtų pažymėti, kad nors atliekant pirminį tyrimą Sąjungoje buvo nustatytas reikalavimas naudoti mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro, pvz., 5 % masės, mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, pradėta eksportuoti tik po to, kai buvo nustatytos galutinės priemonės. Remiantis iš atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gautais duomenimis, per pirminį tyrimą į Sąjungą daugiausia eksportuoti mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro 99,9 % masės. Taip buvo dėl to, kad tokiu būdu už eksportuojamą produktą buvo galima gauti didesnes subsidijas (1 JAV doleris mokesčio kredito už biodyzelino galoną).

               (68)

               Taigi sunku įžvelgti kitų ekonominių aplinkybių, kuriomis būtų galima paaiškinti, kodėl pradėta eksportuoti mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, išskyrus galiojančių kompensacinių priemonių vengimą.

               (69)

               Mišiniuose esantis biodyzelinas vis dar subsidijuojamas, o importuotojas išvengia prievolės sumokėti kompensacinį muitą. Reikėtų pažymėti, kad kompensacinis muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į biodyzelino dalį mišinyje, t. y. importuojant mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 15 % masės, būtų nesumokėtas maždaug 35 EUR už toną kompensacinis muitas.

         6.4.   Jokios kitos pakankamai pagrįstos priežasties ar pateisinančių ekonominių aplinkybių, išskyrus kompensacinio muito nustatymą, nebuvimas

               (70)

               BPNA teigimu, biodyzelino mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro mažiau nei 15 % masės, nebuvo sukurti specialiai tam, kad būtų išvengta muitų. Bendrovė tvirtino nedalyvavusi pirminiame tyrime, nes biodyzelino verslu pradėjo verstis 2009 m. pradžioje, tikėdamasi ateityje aktyvios biodyzelino rinkos ir reaguodama tiek į JAV, tiek užsienio valdžios institucijų veiksmus. Loginis komercinis sprendimas JAV gaminti mišinius ir eksportuoti juos į Sąjungą priimtas dėl specifinės bendrovės struktūros, jos veiklos kaip naftos bendrovės pobūdžio ir logistikos veiklos JAV. Visą laiką eksportuoti tik biodyzelino mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro 15 % ir mažiau masės, nes jiems taikomos ne tokios griežtos saugos priemonės: pagal jūrų laivininkystės teisės aktus biodyzelino mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro ne daugiau kaip 15 % masės, nelaikomi cheminiais produktais.

               (71)

               Pažymima, kad ši bendrovė su eksportu į Sąjungą susijusią veiklą pradėjo tik po to, kai buvo nustatytos priemonės. Manoma, kad nėra jokios kitos pakankamai pagrįstos priežasties ar pateisinančios ekonominės aplinkybės, išskyrus vengimą mokėti JAV kilmės biodyzelinui nustatytą kompensacinį muitą.

         6.5.   Kompensacinio muito taisomojo poveikio mažinimas

               (72)

               Įvertinus per pirminį tyrimą nustatytą nežalingos kainos lygį, galima teigti, kad dėl iš JAV į Sąjungą per TL importuotų mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, buvo priverstinai mažinamos kainos ir priverstinai parduodama mažesnėmis kainomis. Mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, pradėti importuoti tik nustačius galutines priemones, o susiję kiekiai nėra nereikšmingi.

               (73)

               Taigi prieita prie išvados, kad priemonių taisomasis poveikis mažinamas ir kiekio, ir kainų požiūriu.

         6.6.   Subsidijavimo įrodymai

               (74)

               Dėl subsidijavimo reikia pažymėti, kad 2010 m. gruodžio mėn. atgaline data vėl pradėta taikyti pagrindinė per pirminį tyrimą nustatyta subsidijų schema – JAV biodyzelino mokesčių kreditas. Todėl daroma išvada, kad per TL importuojamas panašus produktas vis dar buvo subsidijuojamas.

         6.7.   Išvada

               (75)

               Atlikus tyrimą prieita prie išvados, kad galutinių kompensacinių muitų, nustatytų importuojamam JAV kilmės biodyzelinui, buvo vengiama į Sąjungą importuojant biodyzelino mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % arba mažiau masės.

               (76)

               Padaryta išvada, kad vienintelė ekonominė aplinkybė, kuria galima paaiškinti, kodėl pradėti eksportuoti mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, yra, viena vertus, JAV taikomos subsidijos ir, kita vertus, vengimas mokėti į Sąjungą importuojamiems produktams nustatytus kompensacinius muitus.

               (77)

               BPNA prašė atleisti ją nuo galimų išplėstųjų priemonių. Vis dėlto, tyrimu aiškiai nustatyta, kad biodyzelino mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, buvo importuojami tik siekiant išvengti galiojančių priemonių, todėl minėtas prašymas negali būti patenkintas. Remiantis pagrindinio reglamento 23 straipsnio 6 dalies nuostatomis, atleisti nuo priemonių galima tik tuos nagrinėjamojo produkto gamintojus, kurie gali įrodyti, kad nėra susiję su jokiu gamintoju, kuriam taikomos priemonės, ir kurie, kaip nustatyta, nevengia priemonių. Atlikus minėtus tyrimus nustatyta, kad BPNA vengė priemonių, nes po to, kai buvo nustatytos antidempingo ir kompensacinės priemonės, pradėjo eksportuoti mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės, ir tam nebuvo jokios pakankamai pagrįstos priežasties ar pateisinančių ekonominių aplinkybių, išskyrus priemonių nustatymą. Be to, esama įrodymų, kad priemonių poveikis mažinamas kainos ir kiekio požiūriu ir kad importuojamas produktas vis dar subsidijuojamas.

               (78)

               Kai kurie per pirminį tyrimą bendradarbiavę biodyzelino gamintojai paprašė atleisti juos nuo išplėstųjų priemonių, nustatytų dėl priemonių vengimo. Nustatyta, kad šie JAV gamintojai nei gamino, nei pardavė biodyzelino mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės. Pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnio 6 dalį atliekant vengimo tyrimą galima nagrinėti tik gamintojų prašymus atleisti nuo priemonių. Tačiau reikėtų pažymėti, kad pagrindinio reglamento 23 straipsnyje pateiktos nuostatos dėl naujųjų eksportuotojų.

         7.   PRIEMONĖS

   7.1.   Kanada

               (79)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, prieita prie išvados, kad importuojamam JAV kilmės biodyzelinui nustatyto galutinio kompensacinio muito buvo vengiama pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnį siunčiant produktus per Kanadą.

               (80)

               Remiantis pagrindinio reglamento 23 straipsnio 1 dalies pirmuoju sakiniu, priemonių, galiojančių importuojamam JAV kilmės nagrinėjamajam produktui, taikymas turėtų būti išplėstas tam pačiam iš Kanados siunčiamam importuojamam produktui, deklaruojamam kaip Kanados kilmės arba ne.

               (81)

               Siekiant užkirsti kelią muito vengimui pateikiant nepatikrinamų tvirtinimų, kad per Kanadą siunčiamą produktą pagamino bendrovė, kuriai taikomas galutiniame reglamente nustatytas individualus muitas, priemonė, kurios taikymą reikia išplėsti, turėtų būti Reglamento (EB) Nr. 598/2009 1 straipsnio 2 dalyje „visoms kitoms bendrovėms“ nustatytas 237 EUR už toną dydžio galutinis kompensacinis muitas.

               (82)

               Kompensacinis muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į bendrą riebalų rūgščių monoalkilesterių ir parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, masės dalį (biodyzelino dalį) mišinyje.

               (83)

               Remiantis pagrindinio reglamento 23 straipsnio 4 dalimi ir 24 straipsnio 5 dalimi, kuriose numatyta, kad bet kokia išplėstoji priemonė taikoma importuojamiems produktams, kurie į Sąjungą buvo įvežti laikantis inicijavimo reglamentu nustatyto registravimo reikalavimo, turėtų būti surinkti muitai, mokėtini už iš Kanados siunčiamą užregistruotą biodyzeliną.

         7.2.   JAV

               (84)

               Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, prieita prie išvados, kad galutinio kompensacinio muito, nustatyto importuojamam JAV kilmės biodyzelinui, buvo vengiama pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnį į Sąjungą importuojant biodyzelino mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės.

               (85)

               Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 23 straipsnio 1 dalies pirmuoju sakiniu, priemonių, galiojančių importuojamam JAV kilmės nagrinėjamajam produktui, taikymą reikėtų išplėsti biodyzelinui, importuojamam mišiniuose, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės.

               (86)

               Priemonės, kurių taikymą reikėtų išplėsti, – tai Reglamento (EB) Nr. 598/2009 1 straipsnio 2 dalyje nustatytos priemonės.

               (87)

               Išplėstasis kompensacinis muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į bendrą riebalų rūgščių monoalkilesterių ir parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, masės dalį (biodyzelino dalį) mišinyje.

               (88)

               Remiantis pagrindinio reglamento 23 straipsnio 4 dalimi ir 24 straipsnio 5 dalimi, kuriose numatyta, kad išplėstoji priemonė turėtų būti taikoma importuojamiems produktams, kurie į Sąjungą buvo įvežti laikantis inicijavimo reglamentu nustatyto registravimo reikalavimo, turėtų būti surinkti muitai, mokėtini už importuojant užregistruotą biodyzeliną mišiniuose, kuriuose JAV kilmės biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės.

         8.   TYRIMO DĖL SINGAPŪRO BAIGIMAS

               (89)

               Atsižvelgiant į išvadas dėl Singapūro, reikėtų baigti tyrimą dėl galimo kompensacinių priemonių vengimo importuojant iš Singapūro siunčiamą biodyzeliną ir nutraukti inicijavimo reglamentu nustatytą iš Singapūro siunčiamo importuojamo biodyzelino registravimą.

         9.   PRAŠYMAS ATLEISTI NUO PRIEMONIŲ

               (90)

               Abi klausimyno atsakymus pateikusios bendradarbiaujančios Kanados bendrovės paprašė atleisti jas nuo galimų išplėstųjų priemonių pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnio 6 dalį.

               (91)

               Nustatyta, kad abu bendradarbiaujantys Kanados gamintojai nevengė su šiuo tyrimu susijusių priemonių. Be to, šie gamintojai įrodė, kad nėra susiję su JAV biodyzelino gamintojais/eksportuotojais. Todėl jų prašymus atleisti jas nuo išplėstųjų priemonių galima patenkinti.

               (92)

               Manoma, kad šiuo atveju būtina nustatyti specialias priemones, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas tokio atleidimo taikymas. Šios specialios priemonės apima reikalavimą pateikti valstybių narių muitinėms galiojančią prekybinę sąskaitą faktūrą, kuri turi atitikti šio reglamento priede nurodytus reikalavimus. Be tokios sąskaitos faktūros importuojamoms prekėms turi būti taikomas išplėstasis kompensacinis muitas.

               (93)

               Viena klausimyno atsakymus pateikusi bendradarbiaujanti JAV šalis taip pat paprašė atleisti ją nuo galimų išplėstųjų priemonių pagal pagrindinio reglamento 23 straipsnio 6 dalį.

               (94)

               Kaip paaiškinta 77 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą aiškiai nustatyta, kad ši šalis vengė priemonių importuodama biodyzelino mišinius, kuriuose biodyzelinas sudaro 20 % ir mažiau masės. Taigi prašymo atleisti nuo priemonių patenkinti negalima.

               (95)

               Vis dėlto reikėtų pabrėžti, kad jeigu kuris (-ie) nors susijęs (-ę) eksportuojantis (-ys) gamintojas (-ai) nebesinaudotų subsidijomis, tokia (-ios) šalis (-ys) gali prašyti atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį.

         10.   FAKTŲ ATSKLEIDIMAS

               (96)

               Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis prieita prie pirmiau išdėstytų išvadų, ir jos buvo paragintos pateikti savo pastabas. Šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo apsvarstytos,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Galutinio kompensacinio muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 598/2009 importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinamiems biodyzelinu, tiek gryniems, tiek mišiniuose, kuriuose riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, sudaro daugiau kaip 20 % masės, taikymas išplečiamas į Sąjungą importuojamiems iš Kanados siunčiamiems, deklaruojamiems kaip Kanados kilmės arba ne riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinamiems biodyzelinu, tiek gryniems, tiek mišiniuose, kuriuose riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, sudaro daugiau kaip 20 % masės, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodas 1516209821), ex 1518 00 91 (TARIC kodas 1518009121), ex 1518 00 99 (TARIC kodas 1518009921), ex 2710 19 41 (TARIC kodas 2710194121), ex 3824 90 91 (TARIC kodas 3824909110) ir ex 3824 90 97 (TARIC kodas 3824909701), išskyrus tuos, kuriuos pagamino šios bendrovės:

               Šalis

               Bendrovė

               Papildomas TARIC kodas

               Kanada

                  BIOX Corporation, Oakville, Ontario, Kanada

               B107

               Kanada

                  Rothsay Biodiesel, Guelph, Ontario, Kanada

               B108

         Muitas, kurio taikymą reikia išplėsti, – Reglamento (EB) Nr. 598/2009 1 straipsnio 2 dalyje „visoms kitoms bendrovėms“ nustatytas, t. y. 237 EUR už neto toną dydžio galutinis kompensacinis muitas.
   Kompensacinis muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į bendrą riebalų rūgščių monoalkilesterių ir parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, masės dalį (biodyzelino dalį) mišinyje.
   2.   Bendrovės, paminėtos 1 dalyje, arba bendrovės, kurioms Komisija suteikė leidimą pagal 4 straipsnio 2 dalį, nuo priemonių atleidžiamos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikia priede išdėstytus reikalavimus atitinkančią galiojančią prekybinę sąskaitą faktūrą. Nepateikus tokios sąskaitos faktūros, taikomas 1 dalyje nustatytas kompensacinis muitas.
   3.   Surenkamas muitas, kurio taikymas išplėstas šio straipsnio 1 dalimi, mokėtinas už importuojamus iš Kanados siunčiamus produktus, deklaruotus kaip Kanados kilmės arba ne ir užregistruotus pagal Reglamento (ES) Nr. 721/2010 2 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 597/2009 23 straipsnio 4 dalį ir 24 straipsnio 5 dalį, išskyrus 1 dalyje išvardytų bendrovių pagamintus produktus.
   4.   Taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   1.   Galutinio kompensacinio muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 598/2009 importuojamiems riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinamiems biodyzelinu, tiek gryniems, tiek mišiniuose, kuriuose Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, sudaro daugiau kaip 20 % masės, taikymas išplečiamas į Sąjungą importuojamiems biodyzelino mišiniams, kuriuose Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, sudaro 20 % arba mažiau masės, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodas 1516209830), ex 1518 00 91 (TARIC kodas 1518009130), ex 1518 00 99 (TARIC kodas 1518009930), ex 2710 19 41 (TARIC kodas 2710194130) ir ex 3824 90 97 (TARIC kodas 3824909704).
   Muitai, kurių taikymą reikia išplėsti, – tai Reglamento (EB) Nr. 598/2009 1 straipsnio 2 dalyje nustatyti muitai.
   Kompensacinis muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į bendrą riebalų rūgščių monoalkilesterių ir parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, masės dalį (biodyzelino dalį) mišinyje.
   2.   Surenkami muitai, kurių taikymas išplėstas šio straipsnio 1 dalimi, mokėtini už importuojamus Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės produktus, užregistruotus pagal Reglamento (ES) Nr. 721/2010 2 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 597/2009 23 straipsnio 4 dalį bei 24 straipsnio 5 dalį.
   3.   Taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   3 straipsnis
   Baigiamas tyrimas, inicijuotas Reglamentu (ES) Nr. 721/2010 dėl galimo kompensacinių priemonių, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 598/2009 importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinui, vengimo importuojant iš Singapūro siunčiamą biodyzeliną, deklaruojant kaip Singapūro kilmės arba ne, ir kuriuo nustatytas reikalavimas registruoti tokį importą.
   4 straipsnis
   1.   Prašymai atleisti nuo muito, kurio taikymas išplėstas 1 straipsnio 1 dalimi ir 2 straipsnio 1 dalimi, pateikiami raštu viena iš oficialiųjų Europos Sąjungos kalbų ir turi būti pasirašyti prašymą teikiančio subjekto įgalioto asmens. Prašymas turi būti siunčiamas šiuo adresu:

               European Commission

               Directorate General for Trade

               Directorate H

               Office: N-105 04/92

               1049 Brussels

               BELGIUM (BELGIJA)

               Faksas + 32 2295505

         2.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 23 straipsnio 6 dalį Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, gali sprendimu leisti iš bendrovių, kurios nevengia Reglamentu (EB) Nr. 598/2009 nustatytų kompensacinių priemonių, importuojamiems produktams netaikyti muito, kurio taikymas išplėstas 1 straipsnio 1 dalimi ir 2 straipsnio 1 dalimi.
   5 straipsnis
   Šiuo reglamentu muitinėms nurodoma nutraukti importo registraciją, nustatytą pagal Reglamento (ES) Nr. 721/2010 2 straipsnį.
   6 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 5 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         MARTONYI J.

      (1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

      (2)  OL L 67, 2009 3 12, p. 50.

      (3)  OL L 179, 2009 7 10, p. 1.

      (4)  OL L 179, 2009 7 10, p. 26.

      (5)  OL L 211, 2010 8 12, p. 6.

      (6)  OL L 211, 2010 8 12, p. 1.

      PRIEDAS
      1 straipsnio 2 dalyje nurodytoje galiojančioje prekybinėje sąskaitoje faktūroje turi būti tokia prekybinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo pasirašyta deklaracija:

                  1.

                  Prekybinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos.

                  2.

                  Pateikiama tokia deklaracija: „Patvirtinu, kad (kiekis) šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų (nagrinėjamasis produktas) (papildomas TARIC kodas), parduotų eksportui į Europos Sąjungą, pagamino (nagrinėjamosios šalies pavadinimas) (bendrovės pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

                  3.

                  Data ir parašas.


title: 2012 m. balandžio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 367/2012, kuriuo nustatomos būtinosios priemonės, susijusios su nekvotinio cukraus ir izogliukozės papildomų kiekių išleidimu į Sąjungos rinką taikant sumažintą pertekliaus mokestį 2011–2012 prekybos metais

text:
28.4.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 116/12

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 367/2012
   2012 m. balandžio 27 d.
   kuriuo nustatomos būtinosios priemonės, susijusios su nekvotinio cukraus ir izogliukozės papildomų kiekių išleidimu į Sąjungos rinką taikant sumažintą pertekliaus mokestį 2011–2012 prekybos metais
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 64 straipsnio 2 dalį ir 186 straipsnį kartu su 4 straipsniu,
   kadangi:

               (1)

               nuo 2011–2012 prekybos metų pradžios nusistovėjo kaip niekada aukštos cukraus pasaulinės rinkos kainos, grindžiamos Londono ateities sandorių rinkos kainomis. Kainos Londono ateities sandorių biržoje svyravo nuo 600 iki 650 USD už toną (arba 460–500 EUR už toną);

               (2)

               tuo pat metu kainos Sąjungos cukraus rinkose, kainų stebėsenos sistemos, nustatytos pagal 2006 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 952/2006 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 taikymo taisyklių, susijusių su cukraus vidaus rinkos valdymu ir kvotų sistema (2), 14 straipsnį, duomenimis, toliau kyla; be to, nuo 2011 m. spalio mėn., kai vidutinė cukraus kaina Sąjungoje išaugo daugiau kaip 10 proc. per mėnesį, kainos kyla dar sparčiau;

               (3)

               siekiant padidinti pasiūlą Sąjungos cukraus rinkoje, 2011 m. lapkričio mėn. buvo imtasi išimtinių priemonių pagal 2011 m. lapkričio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1239/2011, kuriuo skelbiamas 2011–2012 prekybos metų cukraus, kurio KN kodas 1701, importo taikant sumažintą muitą nuolatinis konkursas (3), ir 2011 m. lapkričio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1240/2011, kuriuo nustatomos išimtinės priemonės dėl nekvotinio cukraus ir izogliukozės išleidimo į Sąjungos rinką taikant sumažintą pertekliaus mokestį 2011–2012 prekybos metais (4). Nepaisant šių priemonių, cukraus kainos Sąjungoje toliau kyla ir 2012 m. vasario mėn. vidutinė kaina buvo 701 EUR už toną, t. y. nuo 2011 m. rugsėjo mėn. iki 2012 m. vasario mėn. pakilo daugiau nei 20 proc., arba beveik 40 proc. nuo 2011 m. vasario mėn. iki 2012 m. vasario mėn.;

               (4)

               toliau kylančios cukraus kainos Sąjungoje rodo, kad pasiūla Sąjungos cukraus rinkoje šiuo metu yra padidėjusi labai nedaug. Šios analizės rezultatus 2012 m. kovo 8 d. vadybos komitete patvirtinto didžioji dalis valstybių narių, manančių, kad pasiūlos problemos išlieka ir per prekybos metus padėtis gali dar pablogėti. Tai visų pirma gali daryti poveikį mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei klientams, kurių ilgalaikėse sutartyse nustatytas fiksuotas cukraus kiekis;

               (5)

               kita vertus, kai kuriose Sąjungos vietovėse derlius buvo geras, todėl pagaminto cukraus kiekis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 56 straipsnyje nustatytą kvotą viršijo 5,3 mln. tonų. Atsižvelgiant į numatomą pramoninio cukraus paklausą pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 62 straipsnį, 2011–2012 m. nekvotinio cukraus eksporto įsipareigojimus, nustatytus 2011 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 372/2011, kuriuo nustatoma nekvotinio cukraus ir izogliukozės eksporto kiekybinė norma, taikoma iki 2011–2012 prekybos metų pabaigos (5), ir nekvotinio cukraus kiekius, išleistus į Sąjungos rinką pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1240/2011, dar lieka didelis kiekis nekvotinio cukraus. Dalis šio cukraus galėtų būti nedelsiant pateikta Sąjungos cukraus rinkai, siekiant iš dalies patenkinti paklausą ir taip apriboti Sąjungos cukraus rinką trikdančias cukraus kainų kilimo tendencijas;

               (6)

               Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 186 straipsniu Komisija įgaliojama imtis sektoriui reikalingų priemonių, jei cukraus kainos Sąjungos cukraus rinkose išauga tiek, kad trikdomos arba gali būti trikdomos rinkos;

               (7)

               siekiant išvengti perteklinių kiekių kaupimosi, Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 64 straipsnio 2 dalimi Komisija įgaliojama nustatyti pakankamai didelį pertekliaus mokestį cukrui ir izogliukozei, pagamintiems viršijant kvotą. 2006 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 967/2006, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 išsamias nekvotinės gamybos cukraus sektoriuje įgyvendinimo taisykles (6), 3 straipsnio 1 dalyje nustatytas mokestis – 500 EUR už toną;

               (8)

               Komisija nustatė, kad dėl nuolat mažos cukraus pasiūlos vidaus rinkoje (tai aiškiai patvirtina 2011–2012 prekybos metais Sąjungos cukraus rinkoje smarkiai išaugusi vidutinė kaina) gali reikėti į vidaus rinką išleisti papildomus nekvotinio cukraus kiekius. Padidinus pasiūlą prekyba cukraus rinkoje suintensyvėtų. Siekiant išvengti kiekių kaupimosi, tikslinga leisti į Sąjungos rinką išleisti ribotą kiekį. Atsižvelgiant į apskaičiuotą trūkumą ir alternatyvius tiekimo šaltinius, kiekis turėtų būti apribotas iki 250 000 tonų. Minėtam ribotam cukraus kiekiui, pagamintam viršijant kvotą, turėtų būti nustatytas sumažintas pertekliaus mokestis, kurio dydis už toną būtų lygus paskutinės viešai paskelbtos vidutinės Sąjungos kainos ir pasaulinės rinkos kainos skirtumui;

               (9)

               kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 nustatytos kvotos cukrui ir izogliukozei, panaši priemonė turėtų būti taikoma atitinkamam izogliukozės kiekiui, pagamintam viršijant kvotą, nes izogliukozė tam tikra prasme yra komercinis cukraus pakaitalas;

               (10)

               todėl, siekdami padidinti pasiūlą, cukraus ir izogliukozės gamintojai turėtų valstybių narių kompetentingoms institucijoms teikti paraiškas išduoti sertifikatus, kuriais jiems būtų leista, taikant sumažintą pertekliaus mokestį, Sąjungos rinkoje parduoti tam tikrus cukraus ir izogliukozės kiekius, pagamintus viršijant kvotą;

               (11)

               siekiant greitai padidinti pasiūlą, sertifikatai turėtų galioti ribotą laiką;

               (12)

               nustačius kiekių, dėl kurių kiekvienas gamintojas gali teikti paraišką per vieną paraiškų teikimo laikotarpį, viršutines ribas ir išduodant tik paraiškų teikėjų pagamintų produktų pardavimo sertifikatus, turėtų būti užkirstas kelias spekuliaciniams veiksmams pasinaudojant šiuo reglamentu sukurta sistema;

               (13)

               pateikdami paraiškas cukraus gamintojai turėtų įsipareigoti už cukrinius runkelius, naudojamus jų paraiškoje nurodytam cukraus kiekiui pagaminti, mokėti minimalią kainą. Turėtų būti nustatyti mažiausi privalomi paraiškų tinkamumo reikalavimai;

               (14)

               valstybių narių kompetentingos institucijos apie gautas paraiškas turėtų pranešti Komisijai. Siekiant tokius pranešimus supaprastinti ir suvienodinti, turėtų būti parengti jų pavyzdžiai;

               (15)

               Komisija turėtų užtikrinti, kad sertifikatai būtų išduodami tik laikantis šiame reglamente nustatytų kiekybinių apribojimų. Todėl prireikus Komisijai turėtų būti suteikta teisė nustatyti gautoms paraiškoms taikytiną paskirstymo koeficientą;

               (16)

               valstybės narės turėtų nedelsdamos informuoti pareiškėjus, ar patvirtinamas visas jų paraiškose nurodytas kiekis ar jo dalis;

               (17)

               sumažintas pertekliaus mokestis turėtų būti mokamas po to, kai priimama paraiška, bet prieš išduodant sertifikatą;

               (18)

               kompetentingos institucijos turėtų pranešti Komisijai apie kiekius, dėl kurių išduoti sertifikatai, pagal kuriuos taikomas sumažintas pertekliaus mokestis. Šiuo tikslu Komisija turėtų parengti reikalingus pavyzdžius;

               (19)

               į Sąjungos rinką išleistiems cukraus kiekiams, kurie viršija pagal šį reglamentą išduotuose sertifikatuose nurodytus kiekius, turėtų būti taikomas Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 64 straipsnio 2 dalyje nustatytas pertekliaus mokestis. Todėl tikslinga numatyti, kad kiekvienas pareiškėjas, kuris nesilaiko įsipareigojimo į Sąjungos rinką išleisti jam išduotame sertifikate nurodyto cukraus kiekio, taip pat turėtų sumokėti 500 EUR už toną sumą. Taikant šį nuoseklų požiūrį siekiama užtikrinti, kad nebūtų piktnaudžiaujama šiuo reglamentu nustatytu mechanizmu;

               (20)

               siekiant pagal Reglamento (EB) Nr. 952/2006 13 straipsnio 1 dalį nustatyti vidutines į Sąjungos rinką išleisto kvotinio ir nekvotinio cukraus kainas, cukrus, dėl kurio pagal šį reglamentą išduotas sertifikatas, turėtų būti laikomas kvotiniu cukrumi;

               (21)

               2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimo 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (7) 2 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, kad įnašai ir kiti mokesčiai, numatyti pagal bendrą cukraus sektoriaus rinkų organizavimą, turi būti laikomi nuosavaisiais ištekliais. Todėl būtina nustatyti tokių sumų nustatymo datą, kaip apibrėžta 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančio Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (8), 2 straipsnio 2 dalyje ir 6 straipsnio 3 dalies a punkte;

               (22)

               Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį nuomonės nepateikė,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Laikinas pertekliaus mokesčio sumažinimas
   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 967/2006 3 straipsnio 1 dalies, nustatomas 211 EUR už toną pertekliaus mokestis už ne didesnį kaip 250 000 tonų papildomą cukraus kiekį baltojo cukraus ekvivalentu ir 13 000 tonų izogliukozės kiekį sausosios medžiagos ekvivalentu, pagamintus viršijant Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 VI priede nustatytą kvotą ir išleistus į Sąjungos rinką 2011–2012 prekybos metais. Sumažintas pertekliaus mokestis mokamas po to, kai priimama 2 straipsnyje nurodyta paraiška, prieš išduodant 6 straipsnyje nurodytą sertifikatą.
   2 straipsnis
   Sertifikatų paraiškos
   1.   Kad pasinaudotų 1 straipsnyje nustatytomis sąlygomis, cukraus ir izogliukozės gamintojai teikia sertifikatų paraiškas.
   2.   Paraiškas gali teikti tik cukrinių runkelių ir cukranendrių cukrų arba izogliukozę gaminančios įmonės, kurios yra patvirtintos pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 57 straipsnį ir kurioms pagal to reglamento 56 straipsnį 2011–2012 prekybos metams skirta gamybos kvota.
   3.   Kiekvienu paraiškų teikimo laikotarpiu vienas pareiškėjas gali pateikti ne daugiau kaip vieną paraišką dėl cukraus ir vieną paraišką dėl izogliukozės.
   4.   Sertifikatų paraiškos teikiamos faksu arba elektroniniu paštu valstybės narės, kurioje įmonė patvirtinta, kompetentingai institucijai. Valstybių narių kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad elektroninės paraiškos būtų pasirašytos saugiu elektroniniu parašu, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/93/EB (9).
   5.   Kad paraiškos būtų priimtos, jos turi atitikti šias sąlygas:

               (a)

               paraiškose nurodoma:

                           i)

                           pareiškėjo pavadinimas, adresas ir PVM mokėtojo kodas ir

                           ii)

                           prašomi cukraus ir izogliukozės kiekiai tonomis atitinkamai baltojo cukraus ekvivalentu ir izogliukozės sausosios medžiagos ekvivalentu, suapvalinti iki sveiko skaičiaus;

               (b)

               šiuo paraiškų teikimo laikotarpiu prašomi cukraus ir izogliukozės kiekiai tonomis, išreikšti baltojo cukraus ekvivalentu ir izogliukozės sausosios medžiagos ekvivalentu, atitinkamai neviršija 50 000 ir 2 500 tonų;

               (c)

               jei paraiška susijusi su cukrumi, už cukraus kiekį, nurodytą pagal šio reglamento 6 straipsnį išduotuose sertifikatuose, pareiškėjas įsipareigoja mokėti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 49 straipsnyje nustatytą minimalią runkelių kainą;

               (d)

               paraiška rengiama valstybės narės, kurioje paraiška teikiama, valstybine kalba arba viena iš valstybinių kalbų;

               (e)

               paraiškoje pateikiama nuoroda į šį reglamentą ir nurodoma atitinkamam paraiškų teikimo laikotarpiui nustatyta galutinė paraiškų teikimo data, kaip nurodyta 3 straipsnyje.

         6.   Pateikus paraišką, jos nebegalima atsiimti arba pakeisti, net jei patvirtinamas ne visas paraiškoje nurodytas kiekis.
   3 straipsnis
   Paraiškų teikimas
   1.   Pirmojo paraiškų teikimo laikotarpio pabaiga – 2012 m. gegužės 2 d. 12 val. Briuselio laiku.
   2.   Laikotarpiai, per kuriuos gali būti teikiamos antrojo ir vėlesnių paraiškų teikimo laikotarpių paraiškos, prasideda pirmą darbo dieną po ankstesnio laikotarpio pabaigos. Jie baigiasi 2012 m. gegužės 23 d., 2012 m. birželio 6 d. ir 2012 m. birželio 20 d. 12 val. Briuselio laiku.
   3.   Vienu ar keliais paraiškų teikimo laikotarpiais Komisija paraiškų teikimą gali sustabdyti.
   4 straipsnis
   Valstybių narių pranešimas apie paraiškas
   1.   Valstybių narių kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į 2 straipsnyje išdėstytas sąlygas, nusprendžia, ar paraiškos yra priimtinos. Jei kompetentingos institucijos nusprendžia, kad paraiška nepriimtina, jos nedelsdamos informuoja pareiškėją.
   2.   Apie praėjusį paraiškų teikimo laikotarpį pateiktas priimtinas paraiškas kompetentinga institucija Komisijai praneša vėliausiai penktadienį faksu arba elektroniniu paštu. Pranešime neteikiami 2 straipsnio 5 dalies a punkto i papunktyje nurodyti duomenys. Valstybės narės, kuriose paraiškų nepateikta, tačiau kurioms 2011–2012 prekybos metais skirtos cukraus arba izogliukozės kvotos, laikydamosi to paties termino Komisijai taip pat siunčia pranešimus, kad paraiškų negauta.
   3.   Pranešimų forma ir turinys nustatomi remiantis Komisijos valstybėms narėms pateiktais pavyzdžiais.
   5 straipsnis
   Ribų viršijimas
   Gavusi valstybių narių kompetentingų institucijų pagal 4 straipsnio 2 dalį pateiktus pranešimus, kuriuose nurodyta, kad paraiškose nurodyti kiekiai viršija 1 straipsnyje nustatytas ribas, Komisija:

               (a)

               nustato paskirstymo koeficientą, kurį valstybės narės taiko kiekiams, nurodytiems visose sertifikatų paraiškose, apie kurias buvo pranešta;

               (b)

               atmeta visas paraiškas, apie kurias dar nepranešta;

               (c)

               baigia paraiškų teikimo laikotarpį.

         6 straipsnis
   Sertifikatų išdavimas
   1.   Nepažeisdama 5 straipsnio, dešimtą darbo dieną po tos savaitės, kurią baigėsi paraiškų teikimo laikotarpis, kompetentinga institucija išduoda sertifikatus pagal paraiškas, apie kurias per tą paraiškų teikimo laikotarpį Komisijai buvo pranešta pagal 4 straipsnio 2 dalį.
   2.   Kiekvieną pirmadienį valstybės narės praneša Komisijai cukraus ir (arba) izogliukozės kiekius, dėl kurių praėjusią savaitę buvo išduoti sertifikatai.
   3.   Sertifikato pavyzdys pateikiamas priede.
   7 straipsnis
   Sertifikatų galiojimas
   Sertifikatai galioja iki antro mėnesio, einančio po išdavimo mėnesio, pabaigos.
   8 straipsnis
   Sertifikatų perleidžiamumas
   Su sertifikatais susijusios teisės ir įsipareigojimai neperleidžiami.
   9 straipsnis
   Pranešimas apie kainas
   Taikant Reglamento (EB) Nr. 952/2006 13 straipsnio 1 dalį, parduoto cukraus kiekis, nurodytas pagal šį reglamentą išduotame sertifikate, laikomas kvotinio cukraus kiekiu.
   10 straipsnis
   Stebėsena
   1.   Pareiškėjai į savo mėnesinius pranešimus, numatytus Reglamento (EB) Nr. 952/2006 21 straipsnio 1 dalyje, įtraukia kiekius, dėl kurių jiems išduoti sertifikatai pagal šio reglamento 6 straipsnį.
   2.   Iki 2012 m. spalio 31 d. kiekvienas pagal šį reglamentą išduoto sertifikato turėtojas valstybių narių kompetentingoms institucijoms pateikia įrodymą, kad visi jo sertifikate nurodyti kiekiai yra išleisti į Sąjungos rinką. Už kiekvieną sertifikate nurodytą toną, kuri nėra išleista į Sąjungos rinką dėl kitų nei force majeure priežasčių, taikomas 289 EUR už toną mokestis.
   3.   Valstybės narės apie kiekius, neišleistus į Sąjungos rinką, praneša Komisijai.
   4.   Valstybės narės apskaičiuoja kiekvieno gamintojo viršijant kvotą pagaminto bendro cukraus ir izogliukozės kiekio ir kiekių, kuriuos tie gamintojai realizavo pagal Reglamento (EB) Nr. 967/2006 4 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1240/2011, skirtumą ir praneša apie jį Komisijai. Jei likę gamintojo nekvotinio cukraus arba izogliukozės kiekiai yra mažesni už tam gamintojui pagal šį reglamentą patvirtintus kiekius, gamintojas to skirtumo atžvilgiu moka 500 EUR už toną.
   11 straipsnis
   Sumų nustatymo data
   Taikant Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 2 straipsnio 2 dalį ir 6 straipsnio 3 dalies a punktą, Sąjungai mokėtina suma nustatoma tą dieną, kai pareiškėjas sumoka pertekliaus mokestį pagal 1 straipsnį.
   12 straipsnis
   Įsigaliojimas
   Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis nustoja galioti 2012 m. gruodžio 31 d.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 27 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 39.

      (3)  OL L 318, 2011 12 1, p. 4.

      (4)  OL L 318, 2011 12 1, p. 9.

      (5)  OL L 102, 2011 4 16, p. 8.

      (6)  OL L 176, 2006 6 30, p. 22.

      (7)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

      (8)  OL L 130, 2000 5 31, p. 1.

      (9)  OL L 13, 2000 1 19, p. 12.

      PRIEDAS

         6 straipsnio 3 dalyje nurodyto sertifikato pavyzdys

      Reglamento (EB) Nr. 967/2006 3 straipsnyje nustatyto mokesčio sumažinimo 2011–2012 prekybos metais
      SERTIFIKATAS


title: 2012 m. rugpjūčio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 719/2012, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
8.8.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 211/3

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 719/2012
   2012 m. rugpjūčio 7 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. rugpjūčio 7 d.

            Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  TR

                  54,9

                  XS

                  32,3

                  ZZ

                  43,6

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,8

                  TR

                  92,0

                  UY

                  94,8

                  ZA

                  99,0

                  ZZ

                  95,7

                  0806 10 10

                  CL

                  226,1

                  EG

                  229,0

                  IL

                  138,6

                  MA

                  159,3

                  MX

                  186,3

                  TN

                  203,8

                  TR

                  138,3

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  165,0

                  BR

                  86,0

                  CL

                  120,9

                  NZ

                  123,4

                  US

                  161,5

                  ZA

                  102,7

                  ZZ

                  126,6

                  0808 30 90

                  AR

                  129,0

                  CL

                  164,3

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  130,9

                  ZA

                  104,0

                  ZZ

                  138,7

                  0809 29 00

                  CA

                  627,1

                  TR

                  434,9

                  ZZ

                  531,0

                  0809 30

                  TR

                  166,0

                  ZZ

                  166,0

                  0809 40 05

                  BA

                  62,3

                  IL

                  69,8

                  MK

                  70,3

                  ZZ

                  67,5

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2012 m. spalio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 900/2012, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [ „Agneau de lait des Pyrénées“ (SGN)]

text:
3.10.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 268/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 900/2012
   2012 m. spalio 2 d.
   kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas [„Agneau de lait des Pyrénées“ (SGN)]
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą,
   kadangi:

               (1)

               remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalimi, 2007 m. gruodžio 10 d. Prancūzijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Agneau de lait des Pyrénées“ kaip saugomą geografinę nuorodą (SGN) buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (2);

               (2)

               Ispanija pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnio 1 dalį pateikė prieštaravimą dėl tokios registracijos. Prieštaravimą nuspręsta laikyti priimtinu pagal 7 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a ir c punktus;

               (3)

               2010 m. lapkričio 8 d. raštu Komisija pakvietė suinteresuotąsias valstybes nares tarpusavyje susitarti laikantis savo vidaus tvarkos;

               (4)

               Ispanija ir Prancūzija per nustatytą laikotarpį susitarimo nepasiekė, Komisija turėtų priimti sprendimą Reglamento (EB) Nr. 510/2006 15 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka;

               (5)

               Ispanijos prieštaravimas visų pirma susijęs su tariamai neteisingomis geografinės vietovės ribomis ir su tariamai nesama atitinkamo produkto savybių ir Pirėnų kalnų ypatinga sąsaja. Vis dėlto Komisija nenustatė jokių akivaizdžių klaidų, susijusių su šiais paraiškoje pateiktais elementais, taip pat nenustatė tos paraiškos nesuderinamumo su Reglamento (EB) Nr. 510/2006 reikalavimais;

               (6)

               Ispanija prieštaravime taip pat nurodė mananti, kad „Agneau de lait des Pyrénées“ pavadinimo įregistravimas gali suklaidinti vartotojus dėl tikrosios produkto kilmės, nes Pirėnai nėra vien tik Prancūzijai priklausantis masyvas, o produktai, panašūs į paraiškoje nurodytuosius, tradiciškai gaminami ispaniškoje Pirėnų masyvo dalyje, įskaitant ir jau saugomą geografinę nuorodą „Cordero de Navarra“;

               (7)

               nepasiekus susitarimo dėl prieštaravimo, Komisija, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnio 5 dalies trečia pastraipa, priima sprendimą. Išverstas, ypač į ispanų kalbą, „Agneau de lait des Pyrénées“ terminas galėtų suklaidinti vartotojus dėl tikrosios produkto kilmės. Nors nėra priežasties, kodėl nebūtų galima į registrą įtraukti pavadinimo „Agneau de lait des Pyrénées“, būtina vengti tokio suklaidinimo ir užtikrinti sąžiningą vartojimą. Taigi prekiaujant produktu, atitinkančiu „Agneau de lait des Pyrénées“ specifikaciją, geografiniai nuorodos „Agneau de lait des Pyrénées“ komponentai neturėtų būti verčiami į kitas kalbas. Tai taikytina tokio vertimo vartojimui tiek etiketėje, tiek produkto pristatymuose ar reklamoje. Be to, etiketėse kilmės šalis turėtų būti nurodyta toje pačioje vietoje ir tokio paties dydžio raidėmis, kaip ir pavadinimas „Agneau de lait des Pyrénées“;

               (8)

               pavadinimą „Agneau de lait des Pyrénées“, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų įtraukti į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą;

               (9)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Saugomų geografinių nuorodų ir saugomų kilmės vietos nuorodų nuolatinio komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Šio reglamento priede nurodytas pavadinimas yra įtraukiamas į registrą.
   2 straipsnis
   „Agneau de lait des Pyrénées“ nuorodos neturi būti verčiamos prekiaujant produktais, atitinkančiais šio reglamento priede pateiktą nuorodos specifikaciją.
   Etiketėse, kuriose pateikiama šio reglamento priede esanti nuoroda, kilmės šalis turi būti nurodyta toje pačioje vietoje ir to paties dydžio raidėmis, kaip ir nuoroda.
   3 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. spalio 2 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

      (2)  OL C 93, 2010 4 13, p. 20.

      PRIEDAS
      Reglamento (EB) Nr. 510/2006 I priede nurodyti maisto produktai:

         1.1 klasė.   Šviežia mėsa (ir subproduktai)

      PRANCŪZIJA
      „Agneau de lait des Pyrénées“ (SGN)


title: 2014 m. balandžio 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 429/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
26.4.2014

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 125/68

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 429/2014
   2014 m. balandžio 25 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2014 m. balandžio 25 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS
      Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  MA

                  51,5

                  MK

                  105,0

                  TN

                  89,9

                  TR

                  83,5

                  ZZ

                  82,5

                  0707 00 05

                  AL

                  41,5

                  MA

                  39,8

                  MK

                  59,4

                  TR

                  124,2

                  ZZ

                  66,2

                  0709 93 10

                  MA

                  29,9

                  TR

                  87,2

                  ZZ

                  58,6

                  0805 10 20

                  EG

                  45,0

                  IL

                  69,3

                  MA

                  47,2

                  TN

                  57,9

                  TR

                  44,7

                  ZZ

                  52,8

                  0805 50 10

                  MA

                  35,6

                  TR

                  88,8

                  ZZ

                  62,2

                  0808 10 80

                  AR

                  100,0

                  BR

                  81,4

                  CL

                  107,1

                  CN

                  96,9

                  MK

                  25,7

                  NZ

                  138,7

                  US

                  166,9

                  ZA

                  130,1

                  ZZ

                  105,9

                  0808 30 90

                  AR

                  90,7

                  CL

                  158,6

                  ZA

                  108,7

                  ZZ

                  119,3

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2016 m. rugsėjo 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1669, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2016 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos, ir nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2017 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 533/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje

text:
16.9.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 249/34

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1669
   2016 m. rugsėjo 15 d.
   kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2016 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktos importo licencijų paraiškos, ir nustatomas kiekis, pridėtinas prie kiekio, nustatyto 2017 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiui pagal Reglamentu (EB) Nr. 533/2007 leistas naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnį,
   kadangi:

               (1)

               Komisijos reglamentu (EB) Nr. 533/2007 (2) leista naudoti tarifines metines paukštienos sektoriaus produktų importo kvotas;

               (2)

               2016 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2016 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju didesnis už skirtą kiekį. Todėl kiekį, kuriam importuoti galima išduoti licencijas, reikėtų nustatyti prašomam kiekiui taikant paskirstymo koeficientą, apskaičiuotą remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1301/2006 (3) 7 straipsnio 2 dalimi;

               (3)

               2016 m. rugsėjo 1–7 d.2016 m. rugsėjo 1–7 d. pateiktose 2016 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose nurodytas kiekis tam tikrų kvotų atveju mažesnis už skirtą kiekį. Todėl reikėtų nustatyti kiekį, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, ir jį pridėti prie kitai kvotos daliai numatyto kiekio;

               (4)

               siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Kiekiui, nurodytam pagal Reglamentą (EB) Nr. 533/2007 2016 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies importo licencijų paraiškose, taikomas šio reglamento priede nurodytas paskirstymo koeficientas.
   2.   Kiekis, dėl kurio importo paraiškų pagal Reglamentą (EB) Nr. 533/2007 nebuvo pateikta, ir kuris turi būti pridėtas prie 2017 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos daliai numatyto kiekio, yra nurodytas šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. rugsėjo 15 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  2007 m. gegužės 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 533/2007, leidžiantis naudoti tarifines kvotas paukštienos sektoriuje bei nustatantis jų administravimo tvarką (OL L 125, 2007 5 15, p. 9).

      (3)  2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1301/2006, nustatantis žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (OL L 238, 2006 9 1, p. 13).

      PRIEDAS

                  Eil. Nr.

                  Paskirstymo koeficientas, taikomas 2016 m. spalio 1 d.–gruodžio 31 d. kvotos dalies paraiškoms
                  (%)

                  Kiekis, dėl kurio paraiškų nebuvo pateikta, pridėtinas prie 2017 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. kvotos daliai skirto kiekio
                  (kg)

                  09.4067

                  1,600004

                  —

                  09.4068

                  0,459349

                  —

                  09.4069

                  0,166975

                  —

                  09.4070

                  —

                  890 500


title: 2017 m. sausio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/69, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
13.1.2017

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 9/6

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2017/69
   2017 m. sausio 12 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2017 m. sausio 12 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Generalinis direktorius

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  IL

                  269,9

                  MA

                  121,7

                  SN

                  204,0

                  TR

                  106,0

                  ZZ

                  175,4

                  0707 00 05

                  MA

                  86,1

                  TR

                  166,7

                  ZZ

                  126,4

                  0709 91 00

                  EG

                  144,1

                  ZZ

                  144,1

                  0709 93 10

                  MA

                  240,8

                  TR

                  229,3

                  ZZ

                  235,1

                  0805 10 20

                  EG

                  47,5

                  IL

                  126,4

                  MA

                  56,5

                  TR

                  75,0

                  ZZ

                  76,4

                  0805 20 10

                  IL

                  160,9

                  MA

                  70,1

                  ZZ

                  115,5

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  EG

                  97,9

                  IL

                  111,8

                  JM

                  125,6

                  MA

                  93,5

                  TR

                  99,1

                  ZZ

                  105,6

                  0805 50 10

                  TR

                  78,9

                  ZZ

                  78,9

                  0808 10 80

                  CN

                  144,5

                  US

                  72,4

                  ZZ

                  108,5

                  0808 30 90

                  CL

                  307,7

                  CN

                  72,4

                  TR

                  133,1

                  ZZ

                  171,1

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.