title: 2016 m. liepos 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1077, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį ir dalinę tarpinę peržiūrą pagal 11 straipsnio 3 dalį, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui nustatomas galutinis antidempingo muitas

text:
5.7.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 179/1

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1077
   2016 m. liepos 1 d.
   kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį ir dalinę tarpinę peržiūrą pagal 11 straipsnio 3 dalį, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui nustatomas galutinis antidempingo muitas
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį, 11 straipsnio 2, 3 ir 5 dalis,
   kadangi:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   Galiojančios priemonės

               (1)

               Šiuo metu galiojančios priemonės – po priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį ir dalinės tarpinės peržiūros pagal 11 straipsnio 3 dalį (toliau – ankstesni peržiūros tyrimai) Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 467/2010 (2) importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės siliciui nustatytas galutinis antidempingo muitas. Galiojančios priemonės – 16,3–19 % importuotų prekių vertės dydžio muitas.

         1.2.   Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

               (2)

               Paskelbus pranešimą apie artėjančią galiojančių priemonių galiojimo pabaigą (3), 2015 m. vasario 27 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą gamintojų, kurie pagamina 100 % viso Sąjungoje pagaminamo silicio, vardu pateikė „Euroalliages“.

               (3)

               Prašymas pagrįstas tuo, kad, baigus galioti priemonėms, dempingas tikriausiai tęstųsi ir pasikartotų žala Sąjungos pramonei.

         1.3.   Prašymas atlikti dalinę tarpinę peržiūrą

               (4)

               2015 m. birželio 17 d. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę galiojančių priemonių peržiūrą, kurią atliekant nagrinėjama tik žala.

               (5)

               Prašymą atlikti peržiūrą pateikė Europos silicio metalo naudotojai (šiam tyrimui įsteigta Sąjungos chemijos pramonės silicio naudotojų asociacija, toliau – EUSMET). EUSMET pateikė įrodymų, kad, kiek tai susiję su žala, aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, pasikeitė ir šie pokyčiai yra ilgalaikio pobūdžio.

               (6)

               Šie pokyčiai susiję su Sąjungos pramonės sudėtimi ir struktūra, silicio paklausa Sąjungoje, ekonomine Sąjungos gamintojų padėtimi ir Sąjungos tiekimo modeliu.

         1.4.   Priemonių galiojimo termino peržiūros ir dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas

               (7)

               2015 m. gegužės 28 d. Komisija inicijavo į Sąjungą importuojamam KLR kilmės siliciui taikomų priemonių galiojimo termino peržiūrą ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (4).

               (8)

               2015 m. rugsėjo 1 d. Komisija inicijavo dalinę tarpinę galiojančių priemonių peržiūrą, kurią atliekant nagrinėjama tik žala, susijusi su į Sąjungą importuojamu KLR kilmės siliciu, ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (5).

         1.5.   Suinteresuotosios šalys

               (9)

               Pranešime apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija apie peržiūros inicijavimą konkrečiai informavo žinomus Sąjungos gamintojus, žinomus eksportuojančius gamintojus, Kinijos valdžios institucijas, žinomus importuotojus bei naudotojus ir paragino juos dalyvauti atliekant tyrimą.

               (10)

               Komisija taip pat nurodė, kad ji ketina pagal pareiškėjo siūlymą pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas (toliau – JAV) kaip trečiąją rinkos ekonomikos šalį (toliau – panaši šalis), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Todėl Komisija taip pat informavo JAV valdžios institucijas ir gamintoją apie inicijavimą ir paragino juos dalyvauti atliekant tyrimą.

               (11)

               Komisija taip pat išsiuntė pranešimus Australijos, Brazilijos, Norvegijos, Rusijos, Pietų Afrikos ir Tailando valdžios institucijoms, kuriais pranešė apie tyrimo inicijavimą ir paprašė pateikti informacijos apie silicio gamybą ir pardavimą tose šalyse. Visiems žinomiems silicio gamintojams šiose šalyse išsiųsti raštai, kviečiant bendradarbiauti atliekant peržiūrą ir atsakyti į pridėtą klausimyną.

               (12)

               Pranešime apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija apie peržiūros inicijavimą informavo žinomus Sąjungos gamintojus, žinomus eksportuojančius gamintojus, Kinijos valdžios institucijas, žinomus importuotojus bei naudotojus ir paragino juos dalyvauti atliekant tyrimą.

               (13)

               Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimų inicijavimo ir prašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

         1.6.   Atranka

               (14)

               Abiejuose pranešimuose apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti eksportuojančių gamintojų ir importuotojų atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

         1.6.1.   Importuotojų atranka

               (15)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

               (16)

               Vienas nesusijęs importuotojas pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktas. Atsižvelgdama į nedidelį importuotojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

         1.6.2.   KLR eksportuojančių gamintojų atranka

               (17)

               Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų KLR eksportuojančių gamintojų pateikti visą pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė KLR atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

               (18)

               Prašomą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko vienuolika Kinijos eksportuojančių gamintojų ir du prekiautojai. Komisija iš pradžių siūlė atrinkti tris eksportuojančius gamintojus, atsižvelgiant į didžiausią eksporto apimtį, kurią būtų galima patikrinti per numatytą laikotarpį.

               (19)

               Atrankos konsultacijų metu viena iš šių trijų bendrovių atsisakė bendradarbiauti, todėl ji buvo pakeista dviem mažesniais eksportuojančiais gamintojais; iš dešimties bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų galutinai atrinkti keturi.

               (20)

               Tie patys dešimt eksportuojančių gamintojų sutiko dalyvauti dalinės tarpinės peržiūros atrankoje, todėl buvo atrinktos tos pačios bendrovės.

         1.7.   Klausimynų atsakymai

               (21)

               Komisija išsiuntė klausimynus Sąjungos pramonei, importuotojui ir atrinktiems eksportuojantiems gamintojams ir gavo visų atsakymus. Tris atsakymus į panašios šalies gamintojų klausimyną pateikė Norvegijos, Rusijos ir JAV gamintojai.

         1.8.   Tikrinamieji vizitai

               (22)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga išvadoms dėl dempingo, jo daromos žalos ir Sąjungos interesų padaryti. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį buvo atlikti šių bendrovių patalpose:
               a)   Sąjungos gamintojų:

                           —

                           „FerroAtlántica S.L.“, Madridas, Ispanija,

                           —

                           FERROPEM, Šamberi, Prancūzija,

                           —

                           „RW silicium GmbH“, Pokingas, Vokietija;

                     b)   importuotojo:

                           —

                           „Stanchem Sp.J.“, Liublinas, Lenkija;

                     c)   naudotojų:

                           —

                           „Dow Corning Limited“, Baris, JK,

                           —

                           RAFFMETAL SPA, Kastas, Italija,

                           —

                           „TRIMET Aluminium SE“, Esenas, Vokietija,

                           —

                           „Wacker Chemie AG“, Miunchenas, Vokietija;

                     d)   KLR eksportuojančių gamintojų:

                           —

                           „Changning Zhenyuan Smelting Silicon Co., Ltd.“, Junanas,

                           —

                           „CIEC Westland Corporation“, Sianas,

                           —

                           „Sichuan Linhe Silicon Industrial Co., Ltd.“, Lešanas,

                           —

                           „S.au (Guilin) Trade Co., Ltd.“, Guilinas;

                     e)   panašios šalies gamintojo:

                           —

                           „Globe Specialty Metals“, Majamis, Florida, JAV.

         1.9.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

               (23)

               Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2014 m. balandžio 1 d.–2015 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

         2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

   2.1.   Nagrinėjamasis produktas

               (24)

               Nagrinėjamasis produktas – KLR kilmės silicis, kurio KN kodas šiuo metu yra 2804 69 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

         2.2.   Panašus produktas

               (25)

               Iš tyrimo duomenų matyti, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes turi šie tokiems patiems pagrindiniams tikslams naudojami produktai:

                           1)

                           nagrinėjamasis produktas;

                           2)

                           JAV (kuri pasirinkta kaip panaši šalis) vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir

                           3)

                           Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas produktas.

               (26)

               Todėl Komisija nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

         3.   DEMPINGAS

   3.1.   Dempingo tęsimo arba pasikartojimo tikimybė

               (27)

               Remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi Komisija išnagrinėjo, ar pastaruoju metu vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus iš KLR importuojamiems produktams taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.

         3.1.1.   Normalioji vertė ir panaši šalis

               (28)

               Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė buvo nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuota verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje. Šiuo tikslu turi būti pasirinkta rinkos ekonomikos trečioji šalis (toliau – panaši šalis).

               (29)

               Pranešime apie inicijavimą Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims, kad ji numato naudoti JAV kaip tinkamą panašią šalį (kaip siūlė „Euroalliages“), ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų.

               (30)

               Komisija paprašė JAV, Norvegijos, Brazilijos, Rusijos, Tailando, Pietų Afrikos ir Australijos panašaus produkto gamintojų pateikti informacijos.

               (31)

               EUSMET teigė, kad JAV nėra tinkama panaši šalis, atmetė Australiją, Braziliją ir Rusiją ir pasiūlė pasirinkti Norvegiją.

               (32)

               Atliekant ankstesnius tyrimus Norvegija buvo naudojama kaip panaši šalis, bet, dėl Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 467/2010 35 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių, atliekant ankstesnius peržiūros tyrimus ji nebuvo pasirinkta kaip tinkama panaši šalis. Pradedant šį tyrimą klausimynai buvo išsiųsti abiem Norvegijos gamintojams, tačiau bendradarbiavo tik vienas gamintojas, kuris nepardavė vidaus rinkoje.

               (33)

               Remiantis šiame klausimyno atsakyme pateiktais įrodymais, kad vidaus rinkoje nebuvo pardavimo, Komisija padarė išvadą, kad Norvegijos vidaus rinkos aplinkybės po ankstesnio 2010 m. peržiūros tyrimo nepasikeitė. Todėl Komisija nemano, kad Norvegija yra tinkama panaši šalis.

               (34)

               Brazilija buvo naudojama kaip panaši šalis ankstesniuose tyrimuose, tačiau nė viena Brazilijos bendrovė neatsakė į gautą klausimyną, įskaitant bendroves, kurios bendradarbiavo atliekant ankstesnius tyrimus.

               (35)

               EUSMET paprašė Komisijos atmesti JAV dėl šių priežasčių:

                           —

                           yra tik vienas JAV gamintojas, kuris parduoda vidaus rinkoje,

                           —

                           yra muitų, taikomų importui iš kai kurių šalių, ypač KLR ir Rusijos,

                           —

                           EUSMET nuomone, JAV vidaus rinkos kainos yra dirbtinai didelės ir netipiškos.

               (36)

               „Euroalliages“ atsakė į EUSMET pastabas dėl JAV kaip panašios šalies pasirinkimo:

                           —

                           JAV yra svarbi silicio importuotoja, kurios paklausa didėja, o gamyba mažėja,

                           —

                           yra daug silicio importo šaltinių, kuriems netaikomi jokie muitai arba taikomi tik muitai,

                           —

                           pastaruosius 40 metų JAV nebuvo investuojama į naujas gamyklas; jei kainos būtų didesnės už rinkos vertę, būtų atsiradę naujų silicio metalo gamyklų, o ferosilicio krosnys būtų paverstos silicio krosnimis.

               (37)

               EUSMET pateikė daugiau pastabų dėl JAV kaip panašios šalies ir nurodė, kad, jų manymu, JAV gamintojo duomenys nebuvo nei objektyvūs, nei tikslūs ir remiantis šiais duomenimis būtų daroma nepagrįsta įtaka tyrimo išvadoms. EUSMET pažymėjo, kad vienas Rusijos gamintojas atsakė į klausimyną ir todėl pasiūlė Rusiją kaip panašią šalį.

               (38)

               Šie teiginiai nepagrįsti. JAV gamintojo duomenys buvo patikrinti ir nustatyta, kad jie teisingi ir kad JAV gamintojas vidaus rinkoje pardavė rinkos kainomis, dėl kurių derėtasi su pirkėjais. EUSMET nepateikė jokių įrodymų, kad „Globe Specialty Metals“ ir „FerroAtlantica“ susijungimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu darė poveikį JAV vidaus rinkos kainai.

               (39)

               EUSMET taip pat teigė, kad taikant JAV kaip panašios šalies duomenis „FerroAtlantica“ ir „Euroalliages“ galėtų atgaliniu būdu apskaičiuoti Kinijos eksportuojančių gamintojų kainas.

               (40)

               Šis teiginys taip pat nepagrįstas. Dėl Kinijos eksportuojančių gamintojų ir JAV gamintojo konfidencialumo tokie išsamūs duomenys negali būti atskleisti nei „FerroAtlantica“, nei „Euroalliages“.

               (41)

               EUSMET nepateikė jokių įrodymų, pagrindžiančių jos teiginį, kad Komisija panašia šalimi turėtų pasirinkti Rusiją. Ankstesnėse pastabose EUSMET atmetė Rusiją kaip panašią šalį dėl dominuojančios vienintelio gamintojo padėties Rusijos vidaus rinkoje, energijos sąnaudų iškraipymų ir uždarajam naudojimui skirtos gamybos.

               (42)

               Remdamasi EUSMET pateikta informacija ir bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo pateiktais duomenimis, Komisija mano, kad, palyginti su JAV, Rusija yra mažiau tinkama panaši šalis dėl dominuojančios vienintelio Rusijos gamintojo padėties, riboto importo (40 % viso pardavimo), energijos sąnaudų iškraipymų ir dėl to, kad Rusija daugiausia gamina uždarajam naudojimui, o ne atvirai rinkai.

               (43)

               Nors JAV taip pat tėra vienas gamintojas, parduodantis vidaus rinkoje, bet ji importuoja iš daugelio šaltinių (įskaitant Kanadą, Pietų Afriką, Australiją ir Norvegiją), taikydama importo muitus arba ne. JAV gamintojas apskaičiavo, kad importui tenka beveik 60 % visos JAV rinkos. Todėl vidaus rinka yra atvira konkurencijai ir kainos gali būti laikomos tipiškomis.

               (44)

               Todėl Komisija padarė išvadą, kad JAV yra tinkamiausia panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

               (45)

               Eksportuojančių gamintojų normaliajai vertei nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą buvo naudojama iš bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo gauta informacija.

         3.1.2.   Eksporto kaina

               (46)

               Komisija nustatė eksporto kainą remdamasi nepriklausomų pirkėjų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis už Sąjungoje parduodamą nagrinėjamąjį produktą.

               (47)

               Trijų atrinktų eksportuojančių gamintojų pardavimas eksportui į Sąjungą buvo vykdomas per bendrovę Kinijoje, susijusią su nepriklausomu pirkėju Sąjungoje.

         3.1.3.   Palyginimas

               (48)

               Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija koregavo normaliąją vertę ir (arba) eksporto kainą atsižvelgdama į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Koreguota atsižvelgiant į netiesioginius mokesčius, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, taip pat į pakavimo sąnaudas.

         3.1.4.   Dempingo skirtumas

               (49)

               Kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies panašaus produkto panašioje šalyje vidutinę svertinę normaliąją vertę Komisija palygino su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

               (50)

               Tuo remdamasi Komisija nustatė kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumus, išreikštus CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi; jie sudarė 20–30 %.

         3.2.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

   3.2.1.   Kainų raida

               (51)

               Kaip nurodyta pirmiau, palyginus atrinktų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų eksporto kainas su panašios šalies normaliąja verte nustatyta, kad jie eksportavo dempingo kainomis.

               (52)

               Tačiau visi atrinkti Kinijos bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą pardavė Sąjungos naudotojams, kurie perdirbo silicį į kitus produktus ir šiuos produktus eksportavo pirkėjams už Sąjungos ribų.

               (53)

               Nustatyta, kad Sąjungos naudotojai taikė laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą (toliau – LĮPP), kurią taikant importuojant žaliavas muitai nėra renkami, jei galutinis produktas eksportuojamas.

               (54)

               Todėl susiję Kinijos eksportuojantys gamintojai ir Sąjungos naudotojai susitarė dėl kainų, žinodami, kad galiojantis antidempingo muitas šiems importuojamiems produktams neturėtų būti taikomas.

               (55)

               Todėl Komisija gali laikyti, kad per peržiūros tiriamąjį laikotarpį patikrintos eksporto kainos yra geras netaikant antidempingo muito iš KLR importuojamo silicio kainos rodiklis.

               (56)

               Todėl yra akivaizdžių įrodymų, kad netaikant priemonių vėl bus importuojama tokiomis mažomis kainomis.

         3.2.2.   KLR gamybos pajėgumai ir suvartojimas

               (57)

               Prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą „Euroalliages“ nurodė Cheminių medžiagų tyrimų skyriaus (angl. Chemicals Research Unit, toliau – CRU) ataskaitą (6), kurioje apskaičiuota, kad 2014 m. bendri KLR silicio gamybos pajėgumai sudarė 5,3 mln. tonų. Šie pajėgumai palygintini su prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktais skaičiavimais, kuriuos taip pat atliko CRU, kad 2014 m. KLR pagamino 1,4 mln. tonų; pusė šio kiekio buvo skirta vidaus vartojimui, pusė – eksportui.

               (58)

               Prašyme minėtoje CRU ataskaitoje nurodyta, kad 2014 m. Kinijos nepanaudoti pajėgumai sudarė 3,9 mln. tonų, o tai gerokai viršija visą Sąjungos suvartojimą ir visą Kinijos suvartojimą.

               (59)

               5,3 mln. tonų bendri pajėgumai CRU ataskaitoje nurodyti nepateikiant šaltinio ir jie nebuvo koreguoti atsižvelgiant į uždarytas įmones arba gamybos ribojimą dėl elektros energijos išteklių.

               (60)

               Per tikrinamuosius vizitus atrinkti Kinijos eksportuojantys gamintojai patvirtino, kad pagal Kinijos Vyriausybės politiką siekiama uždaryti mažesnes, ne tokias ekonomiškas krosnis ir skatinama statyti daug didesnes, labiau ekonomiškas krosnis. Tačiau Komisija neaptiko jokių reikšmingo Vyriausybės finansavimo įrodymų (nei mažų krosnių uždarymui, nei didelių statybai).

               (61)

               Tačiau iš tyrimo rezultatų matyti, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų. Komisija gavo Kinijos tarptautinės prekybos rūmų (toliau – CCIC) ir Kinijos spalvotųjų metalų pramonės asociacijos (toliau – CNMIA) silicio padalinio pastabas. Remiantis šiomis pastabomis kyla abejonių dėl prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktų CRU duomenų; jose nurodyta, kad Kinijos pajėgumai sudarė 2,65 mln. tonų, o nepanaudoti pajėgumai – 0,95 mln. tonų. Šie nepanaudoti pajėgumai vis tiek yra didesni nei bendras Kinijos suvartojimas ir didesni nei bendras Sąjungos suvartojimas.

               (62)

               CCIC ir CNMIA teigė, kad dėl didėjančios silicio paklausos Kinijoje ir didėjančios Kinijos eksporto paklausos kitose Azijos šalyse, kurios negamina silicio, bėgant laikui pertekliniai pajėgumai sumažės. Jie taip pat tikisi, kad pajėgumai sumažės įgyvendinus Kinijos aplinkos ir energijos standartus.

               (63)

               Atsakydama į CCIC ir CNMIA pastabas „Euroalliages“ pateikė daugiau pastabų ir nurodė skirtingas prognozes, susijusias su Kinijos vidaus paklausa, eksportu į Aziją ir Kinijos silicio pramonės pajėgumais ateityje.

               (64)

               Atskleidus faktus CCIC ir CNMIA dar kartą teigė, kad KLR nepanaudoti pajėgumai nebuvo tokie dideli, kaip nurodyta prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, ir kad dėl tų pačių minėtų priežasčių laikui bėgant pertekliniai pajėgumai sumažės.

               (65)

               Tačiau jos nepateikė jokių įrodymų, kad KLR nepanaudoti pajėgumai labai sumažės artimiausioje ateityje ir taps mažesni už visą Sąjungos suvartojimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

               (66)

               Todėl visos šalys toliau pritaria, kad KLR būta didelių nepanaudotų pajėgumų, kurie kelis kartus viršija Sąjungos suvartojimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Nė viena šalis nepateikė jokių įrodymų, kad artimiausioje ateityje šie nepanaudoti pajėgumai išnyks arba labai sumažės. Todėl, atsižvelgiant į taikomas tarifines kliūtis JAV ir kitose rinkose, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms dalis šių nepanaudotų pajėgumų būtų eksportuojama į Sąjungą. Atskleidus faktus „Euroalliages“ pažymėjo, kad 218 konstatuojamojoje dalyje nurodytos dvi galiojančios vengimo priemonės yra papildomas Sąjungos rinkos patrauklumo įrodymas. Komisija sutinka, kad šių dviejų priemonių taikymo išplėtimas patvirtina Komisijos išvadą šiuo klausimu.

         3.2.3.   Kainų trečiosioms šalims ir kainų Sąjungos rinkoje santykis

               (67)

               Atrinkti eksportuojantys gamintojai taip pat pateikė įrodymų dėl jų eksporto peržiūros tiriamuoju laikotarpiu į kitas eksporto rinkas, išskyrus Sąjungą, kainų. Remiantis šiais įrodymais kainos į kitas šalis atitiko eksporto į Sąjungą kainas.

               (68)

               Atskleidus faktus viena suinteresuotoji šalis pateikė Kinijos eksporto statistinius duomenis, kurie rodo, kad 2015 m. eksporto į Korėją ir Japoniją kainos buvo didesnės nei eksporto į Sąjungą kainos. Komisija mano, kad tai nekeičia išvados, kad, remiantis patikrintais duomenimis, atrinktos eksportuojančios bendrovės pardavė chemijos pramonei tinkamos kokybės silicį į kitas šalis kainomis, atitinkančiomis jų eksporto į Sąjungą kainas.

         3.2.4.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

               (69)

               Atsižvelgiant į KLR bendrus gamybos pajėgumus (įskaitant nepanaudotus pajėgumus), palyginti su Sąjungos rinkos dydžiu, matyti, kad panaikinus priemones tikėtina, jog eksportas į Sąjungą išaugs. Kaip nurodyta 56 ir 66 konstatuojamosiose dalyse, tikėtina, kad ir toliau bus eksportuojama dempingo kainomis.

         4.   ŽALA

   4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

               (70)

               Panašų produktą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį Sąjungoje gamino trys gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

               (71)

               Du iš trijų gamintojų priklauso tai pačiai bendrovių grupei. Dėl konfidencialumo su Sąjungos pramone susiję skaičiai buvo indeksuoti arba pateikti nurodant intervalą.

         4.2.   Sąjungos suvartojimas

               (72)

               Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė prie Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje pridėjusi importą iš KLR ir kitų trečiųjų šalių, remdamasi Eurostato duomenimis ir klausimyno atsakymais.

               (73)

               Sąjungos suvartojimo raida:

                  1 lentelė

                  Sąjungos suvartojimas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Suvartojimas tonomis (intervalas)

                           500 000 –550 000

                           470 000 –520 000

                           510 000 –560 000

                           540 000 –600 000

                           540 000 –600 000

                              Indeksas

                              100

                              95

                              102

                              109

                              109

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (74)

               2012 m., palyginti su 2011 m., Sąjungos suvartojimas sumažėjo apytikriai 5 %. Jis atsigavo 2013 m. ir, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia, palaipsniui didėjo iki maždaug 9 % didesnio lygio 2014 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

         4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

   4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis

               (75)

               Komisija nustatė importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį pagal Eurostato duomenis. Importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies raida:

                  2 lentelė

                  Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Bendra importo apimtis tonomis

                           65 291

                           28 422

                           72 639

                           113 809

                           119 079

                              Indeksas

                              100

                              44

                              111

                              174

                              182

                           Bendra importo, už kurį sumokėtas muitas, apimtis tonomis

                           13 312

                           5 233

                           7 195

                           25 585

                           29 464

                              Indeksas

                              100

                              39

                              54

                              192

                              221

                           Importo pagal LĮPP apimtis tonomis

                           51 980

                           23 189

                           65 444

                           88 224

                           89 615

                              Indeksas

                              100

                              45

                              126

                              170

                              172

                              Šaltinis: Eurostatas

               (76)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo apimtis kito. Pokyčiai tam tikru mastu atitinka Sąjungos suvartojimo tendenciją. Importo iš KLR apimtis gerokai sumažėjo 2012 m. ir visiškai atsigavo 2013 m. Panašiai kaip ir vartojimas, importas 2014 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu toliau didėjo, tačiau bendras 82 % padidėjimas per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo daug didesnis nei tuo pačiu laikotarpiu 9 % padidėjęs Sąjungos suvartojimas.

         4.3.2.   Importas pagal LĮPP ir importas, už kurį sumokėtas muitas

               (77)

               Kaip minėta 53 konstatuojamojoje dalyje, didžioji dalis importo iš KLR atlikta pagal LĮPP; tokį importuotą produktą daugiausia chemijos pramonės naudotojai apdoroja kaip žaliavą. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu maždaug 75 % viso importo iš KLR buvo skirta laikinojo įvežimo perdirbti procedūrai, nemokant jokių muitų – nei antidempingo, nei konvencinių.

               (78)

               Kaip nurodyta 2 lentelėje, importas iš nagrinėjamosios šalies, už kurį sumokėtas muitas, po 2012 m. smarkaus sumažėjimo didėjo sparčiau nei importas pagal LĮPP. Nuo 2011 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos silicio importas iš KLR pagal LĮPP bendrai padidėjo 72 %, o importas, už kurį sumokėtas muitas, padidėjo 121 %.

         4.3.3.   Importo iš nagrinėjamosios šalies rinkos dalis

               (79)

               Komisija nustatė importo rinkos dalį remdamasi Sąjungos suvartojimu, kaip nurodyta 72 konstatuojamojoje dalyje.

               (80)

               Importo iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą rinkos dalies raida:

                  3 lentelė

                  Rinkos dalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Rinkos dalis (intervalas)

                           10–15 %

                           5–10 %

                           10–15 %

                           17–22 %

                           17–22 %

                              Indeksas

                              100

                              46

                              109

                              160

                              167

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (81)

               Viso importo iš KLR rinkos dalis gerokai sumažėjo 2012 m. ir visiškai atsigavo 2013 m. Rinkos dalis toliau didėjo 2014 m. ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu; apskritai per nagrinėjamąjį laikotarpį ji padidėjo 67 %.

         4.3.4.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos

               (82)

               Importo kainas Komisija nustatė pagal Eurostato duomenis. Vidutinės importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kainos raida:

                  4 lentelė

                  Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos (EUR už toną)

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Visas importas

                           2 066

                           2 092

                           1 697

                           1 787

                           1 868

                              Indeksas

                              100

                              101

                              82

                              86

                              90

                           Importas, už kurį sumokėtas muitas

                           1 863

                           1 874

                           1 514

                           1 690

                           1 714

                              Indeksas

                              100

                              101

                              81

                              91

                              92

                           Importas pagal LĮPP

                           2 119

                           2 142

                           1 717

                           1 815

                           1 919

                              Indeksas

                              100

                              101

                              81

                              86

                              91

                              Šaltinis: Eurostatas

               (83)

               Vidutinės iš KLR importuoto silicio importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo – pradinė kaina buvo 2 066 EUR už toną, 2013 m. ji sumažėjo 18 %, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo iki vidutiniškai 1 868 EUR už toną, t. y. 10 % mažiau nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.

               (84)

               Silicio importo pagal LĮPP kainos ir importo, už kurį sumokėtas muitas, kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu kito labai panašiai. Pagal LĮPP importuoto silicio kainos buvo visuomet aukštesnės už importo, kuriam taikomi muitai, kainas. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutinė silicio, importuojamo pagal LĮPP, kaina buvo 1 919 EUR už toną, o importuoto silicio, už kurį sumokėti muitai – 1 714 EUR už toną.

         4.3.5.   Priverstinis kainų mažinimas

               (85)

               Komisija priverstinį kainų mažinimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nustatė palyginusi:

                           1)

                           vidutines svertines Sąjungos gamintojų kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas ir

                           2)

                           atitinkamas vidutines svertines iš nagrinėjamosios šalies importuojamo kiekvienos rūšies produkto kainas pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje, nustatytas remiantis CIF kaina ir (prireikus) pakoreguotas pagal konvencinį muitą ir importo sąnaudas.

               (86)

               Kainų palyginimas atliktas, palyginus to paties prekybos lygio sandorių kiekvienos rūšies produktų kainas, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos pagal komisinius.

               (87)

               Atlikti du atskiri kainų palyginimai. Atliekant vieną palyginimą nagrinėjamas visas importas iš KLR (tiek už kurį sumokėtas muitas, tiek pagal LĮPP), o antrajame palyginime nagrinėjamas tik importas, už kurį sumokėtas muitas.

               (88)

               Abiejų palyginimų rezultatai parodė didelius priverstinio kainų mažinimo lygius. Nagrinėjant visą importą iš KLR bendras svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 7,6 %, nepaisant metodologinių trūkumų, kaip paaiškinta 200 konstatuojamojoje dalyje. Palyginus tik pagal importo, už kurį sumokėtas muitas, kainas bendras svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas yra 13,6 %.

         4.4.   Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis, rinkos dalis ir kainos

   4.4.1.   Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis

               (89)

               Pagrindiniai kiti tiekimo į Sąjungą šaltiniai yra Norvegija, Brazilija, Rusija, Bosnija ir Hercegovina, Australija. Septynios šalys pagal didžiausią importo kiekį (už kurį sumokėtas muitas ir pagal LĮPP) peržiūros tiriamuoju laikotarpiu yra šios:

                  5 lentelė

                  Importo iš kitų šalių apimtys per peržiūros tiriamąjį laikotarpį (tonomis)

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Norvegija

                           117 037

                           135 871

                           151 911

                           161 805

                           160 633

                           Brazilija

                           84 941

                           87 500

                           52 455

                           53 891

                           47 008

                           Rusija

                           12 308

                           23 576

                           15 873

                           18 334

                           18 939

                           Bosnija ir Hercegovina

                           17 618

                           15 919

                           15 796

                           17 015

                           17 628

                           Australija

                           8 944

                           9 180

                           21 716

                           18 459

                           17 032

                           Tailandas

                           13 857

                           13 422

                           5 395

                           9 639

                           9 064

                           Laosas

                           334

                           7 501

                           9 870

                           7 700

                           7 250

                           Kitos trečiosios šalys (iš viso)

                           55 485

                           38 077

                           44 903

                           17 341

                           19 665

                              Šaltinis: Eurostatas

               (90)

               Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu didžiausia silicio eksportuotoja į Sąjungą buvo Norvegija (160 633 tonos). 75 konstatuojamoje dalyje nurodytas importas iš KLR buvo antras pagal dydį peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Importas iš Brazilijos sudarė 47 008 tonas.

         4.4.2.   Importo iš Norvegijos, Brazilijos ir visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis

               (91)

               Kitų dviejų svarbių silicio importo į Sąjungą šaltinių rinkos dalies raida peržiūros tiriamuoju laikotarpiu:

                  6 lentelė

                  Importo iš Norvegijos, Brazilijos ir visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Norvegijos rinkos dalis (intervalas)

                           20–25 %

                           25–30 %

                           25–30 %

                           25–30 %

                           25–30 %

                              Indeksas

                              100

                              123

                              127

                              127

                              126

                           Brazilijos rinkos dalis (intervalas)

                           13–17 %

                           15–20 %

                           7–11 %

                           7–11 %

                           7–11 %

                              Indeksas

                              100

                              109

                              61

                              58

                              51

                           Visų kitų trečiųjų šalių rinkos dalis (intervalas)

                           17–22 %

                           18–23 %

                           18–23 %

                           12–17 %

                           12–17 %

                              Indeksas

                              100

                              105

                              103

                              75

                              75

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas

               (92)

               Importo iš Norvegijos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo ir padidėjo maždaug 26 %. Šis padidėjimas yra mažesnis už importo iš KLR rinkos dalies padidėjimą; pastarasis, kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje, šiuo laikotarpiu padidėjo 67 %.

               (93)

               Importo iš Brazilijos rinkos dalis po nedidelio padidėjimo 2012 m. mažėjo ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo iki maždaug pusės pradinės rinkos dalies. Pagrindinė šio importo lygio ir rinkos dalies sumažėjimo priežastis buvo sausra Brazilijoje, dėl kurios padidėjo hidroenergijos kainos.

               (94)

               Importo iš visų kitų šalių rinkos dalis 2012 ir 2013 m. didėjo, o per 2014 m. ir peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 25 %. Tai rodo, kad nuo 2013 m. iki peržiūros nagrinėjamojo laikotarpio smarkiai padidėjo daugiausia importas iš KLR.

         4.4.3.   Importo iš Norvegijos, Brazilijos ir visų kitų trečiųjų šalių kainos

               (95)

               Importo (už kurį sumokėtas muitas ir pagal LĮPP) iš kitų dviejų svarbių silicio šaltinių kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  7 lentelė

                  Importo iš Norvegijos ir Brazilijos kainos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Norvegija

                           2 021

                           1 940

                           1 817

                           1 857

                           1 897

                              Indeksas

                              100

                              96

                              90

                              92

                              94

                           Brazilija

                           2 291

                           2 151

                           1 952

                           1 983

                           2 089

                              Indeksas

                              100

                              94

                              85

                              87

                              91

                           Kitos trečiosios šalys (iš viso)

                           2 129

                           2 018

                           1 793

                           1 857

                           1 919

                              Indeksas

                              100

                              95

                              84

                              87

                              90

                              Šaltinis: Eurostatas

               (96)

               Importo iš Norvegijos ir Brazilijos bei visų kitų šalių kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo panaši į importo iš KLR kainų raidą. Kadangi abu Norvegijos gamintojai yra susiję su stambiais Sąjungos naudotojais, importo iš Norvegijos kainos didžiąja dalimi yra šalių tarpusavio sandorių kainos ir todėl jos nėra patikimos siekiant atlikti reikšmingą palyginimą.

               (97)

               Importo iš Brazilijos kainos buvo maždaug 10 % didesnės nei importo iš KLR kainos.

         4.5.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

   4.5.1.   Bendroji pastaba

               (98)

               Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu darę poveikį Sąjungos pramonės būklei. Žalos rodikliai grindžiami konkrečiais Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis. Išnagrinėti šie rodikliai: Sąjungos suvartojimas, gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas, našumas, pardavimo kainos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža. Kaip paaiškinta 71 konstatuojamojoje dalyje, dėl konfidencialumo duomenys yra indeksuoti arba pateikti nurodant intervalą.

         4.5.2.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

               (99)

               Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  8 lentelė

                  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Gamybos apimtis tonomis (intervalas)

                           160 000 –200 000

                           140 000 –180 000

                           150 000 –190 000

                           160 000 –210 000

                           160 000 –210 000

                              Indeksas

                              100

                              90

                              93

                              102

                              103

                           Gamybos pajėgumai tonomis (intervalas)

                           210 000 –260 000

                           220 000 –280 000

                           220 000 –280 000

                           220 000 –280 000

                           220 000 –280 000

                              Indeksas

                              100

                              106

                              107

                              107

                              107

                           Pajėgumų naudojimas. Indeksas

                              100

                              85

                              87

                              95

                              96

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai

               (100)

               2012 m. gamybos apimtis sumažėjo 10 % ir vėlesniu laikotarpiu didėjo, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 3 % aukštesnį lygį nei 2011 m.

               (101)

               Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai 2012 m. padidėjo 6 % ir beveik nekito, tik peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigoje šiek tiek padidėjo. Todėl gamybos pajėgumų padidėjimas yra šiek tiek mažesnis nei suvartojimas, kuris per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 9 %, kaip nurodyta 73 konstatuojamojoje dalyje.

               (102)

               Skirtingai nei gamyba ar gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas buvo didžiausias 2011 m. Dėl 2012 m. padidėjusių gamybos pajėgumų ir sumažėjusios gamybos pajėgumų naudojimas sumažėjo 15 %. Kadangi gamybos pajėgumai beveik nepakito nuo 2012 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos, jų naudojimas atitiko gamybos apimties pokyčius, o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padidėjo iki tokio lygio, kuris buvo 4 % mažesnis nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.

         4.5.3.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

               (103)

               Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  9 lentelė

                  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Bendra pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje. Indeksas

                              100

                              92

                              98

                              104

                              105

                           Rinkos dalis (intervalas)

                           27–33 %

                           26–32 %

                           26–32 %

                           26–32 %

                           26–32 %

                              Indeksas

                              100

                              97

                              96

                              95

                              97

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai

               (104)

               2012 m. Sąjungos pramonės pardavimo apimtis nesusijusiems pirkėjams sumažėjo 8 % ir nuo tada nuolatos didėjo ir, palyginti su 2011 m., peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė 5 % aukštesnį lygį.

               (105)

               Sąjungos pramonės rinkos dalis kito kitaip. Ji taip pat sumažėjo 2012 m., tačiau 2013 ir 2014 m. toliau mažėjo. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu rinkos dalis išaugo, tačiau 2011 m. lygio nepasiekė ir išliko 3 % mažesnė nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.

         4.5.4.   Augimas

               (106)

               Nors Sąjungos pramonės pardavimo apimtį pavyko padidinti 5 %, jos rinkos dalis sumažėjo 3 %. Tuo pačiu metu gamybos apimtys padidėjo tik 3 %, nors rinka išaugo 9 %. Todėl Sąjungos pramonė negalėjo pasinaudoti augimo galimybėmis ir augant rinkai prarado rinkos dalį.

         4.5.5.   Užimtumas ir našumas

               (107)

               Užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  10 lentelė

                  Užimtumas ir našumas

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Darbuotojų skaičius. Indeksas

                              100

                              96

                              101

                              103

                              104

                           Našumas (tonomis darbuotojui). Indeksas

                              100

                              94

                              93

                              99

                              100

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai

               (108)

               Nagrinėjamuoju laikotarpiu užimtumas kito teigiamai – padidėjo 4 %. Kartu per visą nagrinėjamąjį laikotarpį našumas vienam darbuotojui beveik nepakito.

         4.5.6.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

               (109)

               Nustatyti dempingo skirtumai gerokai viršijo de minimis lygį. Tačiau dėl galiojančių priemonių dempingo skirtumų, kuriais pagrįstos galiojančios priemonės, poveikis Sąjungos pramonei buvo sušvelnintas.

         4.5.7.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

               (110)

               Sąjungos pramonės vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  11 lentelė

                  Pardavimo kainos Sąjungoje

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Vieneto pardavimo kaina Sąjungoje (EUR už toną). Indeksas

                              100

                              90

                              84

                              85

                              88

                           Vieneto gamybos sąnaudos (EUR už toną). Indeksas

                              100

                              109

                              101

                              102

                              104

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai

               (111)

               Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kaina nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje 2012 m. sumažėjo 10 % ir 2013 m. dar 6 %. Nuo to laiko ji pamažu didėjo, tačiau 2011 m. lygio nepasiekė ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu išliko 12 % žemesnė.

               (112)

               Priešingai nei vieneto pardavimo kaina, Sąjungos pramonės gamybos sąnaudos 2012 m. padidėjo ir 2013 m. vėl sumažėjo beveik iki tokio paties dydžio kaip nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje. Palyginti su 2011 m., vieneto gamybos sąnaudos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo 4 % didesnės.

         4.5.8.   Darbo sąnaudos

               (113)

               Sąjungos pramonės vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  12 lentelė

                  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui. Indeksas

                              100

                              106

                              90

                              94

                              94

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai

               (114)

               Vidutinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui iš viso sumažėjo 6 %, visų pirma dėl didelio sumažėjimo 2012–2013 m. (10 % punktų).

         4.5.9.   Atsargos

               (115)

               Sąjungos pramonės atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  13 lentelė

                  Atsargos

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Laikotarpio pabaigos atsargos tonomis. Indeksas

                              100

                              105

                              113

                              106

                              56

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai

               (116)

               Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargų kiekis 2011–2014 m. padidėjo 6 %. Peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigoje atsargų lygis gerokai sumažėjo dėl sezoninių priežasčių. Nors kitais laikotarpiais laikotarpio pabaigos atsargos apskaičiuojamos gruodžio pabaigoje, peržiūros tiriamojo laikotarpio atveju jos apskaičiuojamos kovo pabaigoje, ką tik pasibaigus nedidelės gamybos (dėl aukštų elektros energijos kainų žiemą) laikotarpiui. Todėl tikėtina, kad tokiu metų laiku atsargų lygis žemesnis.

         4.5.10.   Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

               (117)

               Sąjungos pramonės pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

                  14 lentelė

                  Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

                           2011 m.

                           2012 m.

                           2013 m.

                           2014 m.

                           Peržiūros tiriamasis laikotarpis

                           Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (intervalas)

                           20–25 %

                           6–9 %

                           7–10 %

                           8–11 %

                           9–13 %

                              Indeksas

                              100

                              33

                              37

                              41

                              50

                           Pinigų srautas. Indeksas

                              100

                              35

                              60

                              46

                              46

                           Investicijos. Indeksas

                              100

                              180

                              44

                              70

                              76

                           Investicijų grąža (intervalas)

                           90–110 %

                           20–25 %

                           25–30 %

                           30–37 %

                           40–50 %

                              Indeksas

                              100

                              23

                              27

                              33

                              44

                              Šaltinis: klausimyno atsakymai

               (118)

               Komisija nustatė Sąjungos pramonės pelningumą, išreiškusi ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. 2011–2012 m. jis smarkiai sumažėjo (67 %), bet vėliau padidėjo 17 % punktų ir peržiūros tiriamuoju laikotarpiu pasiekė patenkinamą lygį.

               (119)

               Pinigų srautas yra Sąjungos pramonės gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Jo raida atitiko pelningumo raidą ir išliko patenkinama visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

               (120)

               Investicijų grąža išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Jos raida didžiąja dalimi atitiko pelningumo raidą ir išliko patenkinama visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

               (121)

               Nė vienas iš Sąjungos gamintojų nepranešė apie kapitalo didinimo sunkumus per nagrinėjamąjį laikotarpį.

         4.5.11.   Išvada dėl žalos

               (122)

               Daugelis žalos rodiklių, kaip antai gamyba, gamybos pajėgumai ir pardavimo apimtis yra nevienareikšmiai. Nors vertinant absoliučiais skaičiais vyrauja teigiama tendencija, padidėjimas yra toks mažas, kad Sąjungos pramonė negali pasinaudoti rinkos augimu. Tai rodo neigiama pajėgumų naudojimo, rinkos dalies ir augimo raida.

               (123)

               Užimtumas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 4 %, o našumas išliko stabilus. Grynosios investicijos ir vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui kito neigiama linkme.

               (124)

               Nors finansinių rodiklių (kaip antai pelningumo, pinigų srauto ir investicijų grąžos) raida neigiama, absoliutūs jų dydžiai nerodo žalos požymių.

               (125)

               Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei nedaroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

         4.6.   Žalos pasikartojimo tikimybė

               (126)

               Nurodyta nagrinėjamojo produkto kainų ir importo apimčių raida rodo, kad, nepaisant galiojančių priemonių, Kinijos eksportuojantys gamintojai gerokai padidino savo eksporto į Sąjungą apimtį (82 %), o peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jiems tenkanti rinkos dalis sudarė [17–22 %]. Nepaisant galiojančių priemonių, importas iš KLR, kuriam taikomi muitai, dar labiau padidėjo (121 %). Per tą patį laikotarpį Sąjungos pramonės gamyba padidėjo 3 %, o pardavimas – 5 %. Mažėjantį importą iš Brazilijos daugiausia pakeitė ne Sąjungos pramonės gamyba, o importas iš KLR ir Norvegijos, kuris patenkino ir nuo 2011 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos 9 % padidėjusį Sąjungos suvartojimą.

               (127)

               Kaip minėta 61 konstatuojamojoje dalyje, KLR eksportuojantys gamintojai turi didelių nepanaudotų pajėgumų ir gali labai sparčiai padidinti eksportą. Be to, kainos KLR vidaus rinkoje ir kitų trečiųjų šalių rinkose, pavyzdžiui, Japonijoje, yra mažesnės už kainas Sąjungos rinkoje. Pagal CRU duomenis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidaus rinkos kainos KLR ir Japonijoje buvo daugiau kaip 25 % mažesnės nei Sąjungoje. Be to, atsižvelgiant į patrauklias kainas Sąjungos rinkoje, palyginti su KLR ir kitų trečiųjų šalių rinkomis, tikėtina, kad jei būtų leista nebetaikyti priemonių šiuo metu į tas šalis parduodami dideli kiekiai taip pat galėtų būti nukreipti į Sąjungos rinką.

               (128)

               Be to, pagrindinėse tarptautinėse rinkose, pavyzdžiui, Australijoje, Kanadoje ir JAV, Kinijos kilmės siliciui nustatyti antidempingo muitai. Todėl Kinijos eksportuojantiems gamintojams bus sudėtingiau parduoti produktą šiose rinkose nei neapsaugotoje Sąjungos rinkoje, jeigu būtų leista nebetaikyti priemonių.

               (129)

               Be to, dėl Kinijos importo, kuriam taikomas antidempingo muitas, kainų lygio Sąjungos pramonės kainos priverstinai stipriai sumažintos (13,6 %). Tai yra kainos, kuriomis Kinijos eksportuojantys gamintojai tikriausiai pardavinėtų produktą Sąjungos rinkoje, jeigu nebūtų taikomos priemonės.

               (130)

               Tikimybę, kad Kinija eksportuos produktą maža kaina, jeigu nebus taikomos priemonės, patvirtina kitų šalių antidempingo tyrimai dėl Kinijos silicio, kaip minėta 128 konstatuojamojoje dalyje.

               (131)

               Kinijos eksportuojantys gamintojai gali smarkiai padidinti savo ir taip didelę rinkos dalį parduodami produktą kainomis, kurios priverstų mažinti Sąjungos pramonės kainas jos nenaudai.

               (132)

               Suinteresuotosios šalys teigė, kad kai kurie Sąjungos naudotojai taiko kokybės ir tiekimo patikimumo reikalavimus, ypač susijusius su chemijos pramonei tinkamos kokybės siliciu, kurių Kinijos gamintojų paprastai negali tenkinti.

               (133)

               Komisija nustatė, kad iš tiesų Sąjungos pramonė gamina labai aukštos kokybės silicį. Tačiau atsižvelgus į tai, kad yra daug KLR šaltinių, iš KLR gali būti importuojamas įvairios kokybės silicis, įskaitant aukštos kokybės silicį.

               (134)

               Be to, Sąjungos pramonė taip pat parduoda didelius standartinės kokybės silicio kiekius, pvz., aliuminio pramonei. Šie dideli kiekiai tiesiogiai konkuruoja su importu iš Kinijos. Dauguma šio standartinės kokybės silicio importuojama sumokant muitą ir tokios rūšies importas yra dinamiškiausias Sąjungos rinkos segmentas – nagrinėjamuoju laikotarpiu jis padidėjo 121 %, kaip nurodyta 75 konstatuojamojoje dalyje.

               (135)

               Suinteresuotosios šalys teigė, kad geografinis artumas ir trumpi pristatymo terminai yra dar viena priežastis, dėl kurios mažai tikėtina, kad panaikinus antidempingo priemones Sąjungos naudotojai keistų tiekimo šaltinius į Kinijos šaltinius.

               (136)

               Tiesa, kad geografinis artumas suteikia pranašumą ir kad silicis yra daug sverianti pagrindinė medžiaga, kurios kaina už kilogramą yra palyginti maža. Tačiau, kaip minėta 89 konstatuojamojoje dalyje, esamas importas iš tolimų šalių (Australijos, Brazilijos, KLR) rodo, kad tolimų šalių tiekėjai taip pat gali veiksmingai konkuruoti Sąjungos rinkoje.

               (137)

               Atskleidus faktus kai kurios suinteresuotosios šalys pakartojo pastabas dėl chemijos ir aliuminio pramonėms tinkamos silicio kokybės skirtumų bei dėl aliuminio pramonei tinkamos kokybės silicio pirminio ir antrinio naudojimo būdų.

               (138)

               Kaip paaiškinta 134 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pripažįsta šiuos skirtumus ir pažymi, kad didelę Sąjungos pramonės pardavimo ir importo iš KLR dalį sudaro standartinės kokybės silicis, pvz., parduodamas aliuminio pramonei.

               (139)

               Dėl aliuminio pramonei tinkamos kokybės silicio pirminio ir antrinio naudojimo būdų Komisija analizavo išsamius duomenis ir kiekybiškai įvertino Sąjungos pramonės aliuminio naudotojams parduodamo įvairios kokybės silicio kainų skirtumus. Ši analizė parodė, kad paprastai aliuminio pramonei parduodamo įvairios kokybės silicio kaina mažai skiriasi ir kad skirtingos kokybės silicio itin aukštomis arba mažomis kainomis parduodama nedaug, todėl tai nedaro jokio pastebimo poveikio vidutinei pardavimo kainai.

               (140)

               Todėl galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, kad jei būtų leista nebetaikyti priemonių toliau smarkiai padidėtų importas iš Kinijos dempingo ar nuostolingomis kainomis, dėl kurio vėl būtų daroma žala.

         5.   SĄJUNGOS INTERESAI

               (141)

               Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į šios priemonių galiojimo termino peržiūros išvadas, dėl importuojamam KLR kilmės siliciui taikomų antidempingo priemonių būtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

         5.1.   Sąjungos pramonės interesai

               (142)

               Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo trys Sąjungos gamintojai, kartu sudarantys 100 % Sąjungos gamybos. Kaip nurodyta 125 konstatuojamojoje dalyje, dėl taikomų priemonių Sąjungos pramonei nedaroma materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

               (143)

               Kartu Sąjungos pramonė įrodė, kad jos veikla gyvybinga, kai nesusiduria su nesąžininga konkurencija dėl importo dempingo kaina.

               (144)

               Be to, jeigu priemonių būtų atsisakyta, Kinijos importas žema dempingo kaina tikriausiai padidėtų ir tai keltų grėsmę likusių gamintojų veiklos tęstinumui, nors įprastinėmis sąlygomis pramonė yra gyvybinga. Primenama, kad po pradinio priemonių nustatymo du Sąjungos gamintojai nutraukė veiklą.

               (145)

               Taigi daroma išvada, kad Sąjungos pramonė yra suinteresuota, kad dabartinės priemonės liktų galioti.

         5.2.   Nesusijusių importuotojų interesai

               (146)

               Kaip nurodyta 16 konstatuojamojoje dalyje, tik vienas nesusijęs importuotojas pateikė atrankos klausimyno atsakymus. Silicio prekyba sudarė apie 10 % šio importuotojo bendros apyvartos. Importuotojas nei prieštaravo priemonėms, nei pritarė.

               (147)

               Taigi daroma išvada, kad tolesnis dabartinių priemonių galiojimas neprieštarauja nesusijusių importuotojų interesams.

         5.3.   Naudotojų interesai

               (148)

               Komisija gavo septynis išsamius naudotojų (chemijos ir aliuminio pramonės šakų atstovų) atsakymus.

               (149)

               Aliuminio pramonei silicio reikia nedaug – jis skirtas pagerinti produktų aliuminio savybes. Jų nuomone, pakeisti silicį nėra lengva, todėl tiekimo užtikrinimas dažnai svarbesnis nei kaina. Priemonių finansinis poveikis šiems naudotojams yra nedidelis, nes jų sąnaudų struktūroje silicis santykinai nereikšmingas. Vienas stambus aliuminio naudotojas pasisako už tai, kad būtų toliau taikomas antidempingo muitas, ir teigė, kad svarbu turėti galimybę tęsti silicio gamybą Sąjungoje, o mažiau silicio naudojantys aliuminio naudotojai pritarė galiojančių priemonių panaikinimui.

               (150)

               Cheminius produktus gaminantiems naudotojams, suvartojantiems apie 60 % viso Sąjungoje suvartojamo kiekio, silicis yra svarbus ir sudaro didelę dalį žaliavų sąnaudų. Trijų cheminius produktus gaminančių naudotojų nuomone, antidempingo priemonės nebeturėtų būti taikomos. Du cheminius produktus gaminantys naudotojai nei prieštaravo priemonėms, nei pritarė.

               (151)

               Kai kurie naudotojai taip pat atkreipė dėmesį į gerą Sąjungos gamintojų finansinę padėtį. Priemonių poveikis šiems naudotojams gali būti didesnis nei aliuminio pramonei. Tačiau bendradarbiaujančių naudotojų, gaminančių cheminius produktus, pateikta informacija rodo, kad jie beveik išimtinai importuoja silicį pagal LĮPP, todėl jiems antidempingo muitas netaikomas. Todėl manoma, kad priemonių poveikis šiems naudotojams buvo ribotas.

               (152)

               Naudotojai nerimavo dėl pasiūlos užtikrinimo. Viena iš susirūpinimo priežasčių yra ta, kad Sąjungos pramonė negali visapusiškai patenkinti Sąjungos rinkos paklausos. Tačiau galiojančios priemonės neužkirto kelio Kinijos importui patekti į Sąjungos rinką dideliais kiekiais. Kaip nurodyta 89 konstatuojamojoje dalyje, importas iš Norvegijos, Brazilijos, Rusijos, Bosnijos ir Hercegovinos ir kitų šalių taip pat tenkina rinkos paklausą, kurios negali patenkinti Sąjungos pramonė.

               (153)

               Šiuo atžvilgiu EUSMET teigė, kad aukštas Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo lygis ir padidėjusi gamyba rodo, kad Sąjungos pramonei žala nedaroma. Komisija patvirtino, kad Sąjungos pramonės pajėgumų panaudojimo lygis gana aukštas – maždaug 70–90 %. Kaip nurodyta 99 konstatuojamojoje dalyje, remiantis patikrinta Sąjungos gamintojų informacija, gamyba nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Tačiau, kaip nurodyta 122 konstatuojamojoje dalyje, padidėjimas yra toks mažas, kad Sąjungos pramonė negali pasinaudoti rinkos augimu. Tai rodo neigiama pajėgumų naudojimo raida.

               (154)

               Atskleidus faktus Europos aliuminio naudotojų asociacija „European Aluminium“ pritarė tolesniam antidempingo muito taikymui, teigdama, kad KLR pertekliniai pajėgumai ir galimas dempingas iš KLR gali neigiamai veikti silicio tiekimą Sąjungos rinkos aliuminio pramonei.

               (155)

               Atsižvelgus į visus veiksnius, teigiamas poveikis Sąjungos pramonei yra gerokai didesnis nei ribotas arba nedidelis neigiamas galiojančių priemonių poveikis naudotojams.

         5.4.   Tiekimo šaltiniai Sąjungos rinkoje ir konkurencijos klausimas

               (156)

               Suinteresuotosios šalys skundėsi dėl įtariamo konkurencijos trūkumo Sąjungos rinkoje. Iš tikrųjų, Sąjungoje yra tik trys Sąjungos gamintojai, priklausantys dviem bendrovių grupėms. Sąjungos pramonės užimama rinkos dalis sudarė maždaug 30 %, kaip nurodyta 103 konstatuojamojoje dalyje. Siekdama patenkinti Sąjungos vartotojų paklausą Sąjungos rinka turi importuoti. Nepaisant galiojančių priemonių, iš Kinijos į Sąjungos rinką toliau importuotas vis didesnis produkto kiekis – peržiūros nagrinėjamuoju laikotarpiu rinkos dalis sudarė maždaug [17–22 %], kaip išaiškinta 75 konstatuojamojoje dalyje.

               (157)

               Kaip nurodyta 89 konstatuojamojoje dalyje, pagrindiniai kiti tiekimo į Sąjungą šaltiniai yra Norvegija, Brazilija ir keletas kitų šalių; šios šalys yra alternatyvūs silicio importo šaltiniai.

               (158)

               Todėl tariamai duopolijai tenka tik 30 % rinkos dalis, o importui iš kelių trečiųjų šalių – 70 %. Taigi vartotojai gali rinktis Sąjungos pramonės gaminamą arba įvairių kitų trečiųjų šalių silicio metalą. Todėl su tariama duopolijos padėtimi Sąjungos rinkoje susijusio argumento negalima priimti.

         5.5.   Silicis kaip viena svarbiausių žaliavų

               (159)

               EUSMET atkreipė dėmesį į tai, kad 2014 m. silicio metalas buvo įtrauktas į Sąjungos svarbiausių žaliavų sąrašą. Savo komunikate (7) Komisija pareiškė, kad išvardytos 20 žaliavų „yra svarbiausios, nes joms būdinga itin didelė nepakankamos pasiūlos rizika ir jų poveikis ekonomikai yra didesnis nei daugumos kitų žaliavų“.

               (160)

               Dėl minėto silicio įtraukimo į Sąjungos svarbiausių žaliavų sąrašą klausimo „Euroalliages“ teigė, kad jei būtų leista nebetaikyti priemonių tai keltų grėsmę tvariam Sąjungos silicio tiekimui.

               (161)

               Pats silicio įtraukimo į šį sąrašą faktas neturėjo įtakos Komisijos išvadoms atliekant antidempingo tyrimą.

               (162)

               Atskleidus faktus CCIC ir CNMIA tvirtino, kad šios bylos išvados prieštarauja PPO ginčo sprendimo procedūrai dėl eksporto muito, taikomo, be kitų žaliavų, siliciui (8). Jos teigia, kad PPO ginčo, kurio sprendimu galimai sumažės iš KLR importuojamo silicio kainos, inicijavimas patvirtina, kad Sąjungos naudotojų interesas dėl silicio tiekimo prieigos svarbesnis už Sąjungos gamintojų interesą toliau taikyti antidempingo priemones.

               (163)

               Komisija mano, kad šis argumentas nepagrįstas. Tai, kad silicis buvo viena iš žaliavų, kuriai taikoma PPO ginčų sprendimo procedūra, nepanaikina būtinybės pašalinti prekybą iškreipiančio žalingo dempingo poveikio ir atstatyti veiksmingą konkurenciją.

         5.6.   „FerroAtlantica“ ir „Globe“„Speciality Metals“ susijungimas

               (164)

               Suinteresuotosios šalys teigė, kad dėl „FerroAtlantica“ ir „Globe Speciality Metals“ (toliau – „FerroGlobe“) susijungimo bus ribojama silicio pasiūla Sąjungos rinkoje ir susijungusi bendrovė „FerroGlobe“ įgis dominuojančią padėtį Sąjungos rinkoje.

               (165)

               Tačiau „Globe Speciality Metals“ gamina silicio metalą Kanadoje ir JAV. Nagrinėjamuoju laikotarpiu į Sąjungą iš Kanados ir JAV importuotas tik nereikšmingas silicio kiekis. Bendra importo iš Kanados ir JAV rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį išliko gerokai mažesnė nei 1 %. Todėl akivaizdu, kad „FerroGlobe“ susijungimas negali riboti silicio pasiūlos Sąjungos rinkoje.

         5.7.   Naujas Sąjungos muitinės kodeksas

               (166)

               EUSMET teigė, kad taikant naują Sąjungos muitinės kodeksą Sąjungos chemijos pramonės silicio naudotojai ateityje negalės naudotis laikinojo įvežimo perdirbti procedūra. EUSMET nuomone, Sąjungos muitinės kodekso deleguotojo akto (9) 169 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad nuo 2016 m. gegužės mėn. produktams, kuriems taikomos prekybos apsaugos priemonės, pavyzdžiui, siliciui, neleidžiama pagal laikinojo įvežimo perdirbti procedūrą naudoti ekvivalentiškų prekių.

               (167)

               169 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad antidempingo muitas būtų taikomas pagal LĮPP importuojamoms prekėms, tik jei jos yra perdirbamos ir vėliau išleidžiamos į laisvą apyvartą. Jeigu perdirbtos prekės reeksportuojamos, antidempingo muito nereikia mokėti. Tai reiškia, kad nėra jokių pokyčių, palyginti su dabartinėmis nuostatomis.

               (168)

               Todėl panašu, kad EUSMET argumentas dėl naujojo Sąjungos muitinės kodekso yra grindžiamas klaidingu Sąjungos muitinės kodekso deleguotojo akto 169 straipsnio 2 dalies aiškinimu ir yra nepagrįstas.

         5.8.   Priemonių taikymo trukmė

               (169)

               Suinteresuotosios šalys teigė, kad nuo 1990 m. nagrinėjamajam produktui taikomos antidempingo priemonės nėra laikina priemonė ir todėl turėtų būti panaikintos.

               (170)

               Komisija mano, kad šis argumentas nepagrįstas. Pagal pagrindiniame reglamente išdėstytas sąlygas priemonių taikymas turi būti pratęstas, jei tenkinamos teisinės sąlygos.

         5.9.   Išvada dėl Sąjungos interesų

               (171)

               Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, kad importuojamam KLR kilmės siliciui taikomų galiojančių priemonių išsaugojimas neatitiktų Sąjungos interesų.

         6.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

               (172)

               Kaip nurodyta 5 konstatuojamojoje dalyje, EUSMET pateikus prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą Komisija turėjo išnagrinėti ir nuspręsti dėl pasikeitusių aplinkybių ilgalaikio pobūdžio.

               (173)

               Šie pokyčiai daugiausia susiję su Sąjungos pramonės sudėtimi ir struktūra, silicio paklausa Sąjungoje ir Sąjungos tiekimo modeliu.

               (174)

               „Euroalliages“ atsakė į prašyme pateiktus argumentus, ir be kitų aspektų, nesutiko su pokyčiams nustatyti taikomu ataskaitiniu laikotarpiu, kuris yra ilgesnis nei pastarieji penkeri metai.

               (175)

               Komisija padarė išvadą, kad po ankstesnės žalos peržiūros, kurios išvadas Komisija pateikė Reglamente (EB) Nr. 2496/97 (10) (toliau – ankstesnė žalos peržiūra), tam tikros aplinkybės pasikeitė ir šie pokyčiai yra ilgalaikiai.

               (176)

               Šie pokyčiai, kaip nurodyta 173 konstatuojamojoje dalyje, daugiausia susiję su Sąjungos pramonės sudėtimi ir struktūra. Šiuo atžvilgiu Sąjungos pramonę sudarančių gamintojų skaičius sumažėjo ir šiuo metu ją sudaro viena gamintojų grupė ir vienas gamintojas, palyginti su keturiais gamintojais ankstesnėje žalos peržiūroje. Vienas per ankstesnę žalos peržiūrą veikęs gamintojas nutraukė veiklą, o kiti du buvę nepriklausomi gamintojai susijungė. Nėra jokių požymių, rodančių, kad šie pasikeitimai nėra ilgalaikiai.

               (177)

               Kaip nustatyta 73 konstatuojamojoje dalyje, palyginti su ankstesnės žalos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, silicio paklausa Sąjungoje padidėjo daugiau nei dvigubai. EUSMET pateikė įrodymų, kad ateinančiais metais paklausa Sąjungoje dar labiau didės. Todėl paklausos padidėjimas laikomas ilgalaikiu.

               (178)

               Dėl Sąjungos tiekimo modelio, tyrimas parodė, kad Sąjunga tampa vis labiau priklausoma nuo importuojamo silicio. Per ankstesnės žalos peržiūros tiriamąjį laikotarpį Sąjungos suvartojimas viršijo Sąjungos pramonės gamybą 134 000 tonų. Šis atotrūkis padidėjo iki [350 000–400 000 tonų]. Dėl didėjančios paklausos ir aukšto Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo lygio šis tiekimo modelio pokytis laikomas ilgalaikiu.

               (179)

               Tuo remdamasi Komisija padarė išvadą, kad pasikeitusios aplinkybės yra ilgalaikės ir kad prašymas atlikti dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant nagrinėjama tik žala, yra pagrįstas.

         7.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

   7.1.   Žalos pašalinimo lygis

               (180)

               Siekdama nustatyti priemonių lygį Komisija visų pirma nustatė muito dydį, būtiną siekiant išvengti Sąjungos pramonei padarytos žalos pasikartojimo.

               (181)

               Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimas buvo pelningas. Todėl žalos pašalinimo lygis nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo kaina per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

               (182)

               Tuomet, remdamasi vidutinės svertinės importo iš KLR sumokėjus muitą kainos, nustatytos 88 konstatuojamojoje dalyje apskaičiavus priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Sąjungos gamintojų per peržiūros tiriamąjį laikotarpį Sąjungos rinkoje parduoto panašaus produkto vidutine svertine kaina, Komisija nustatė žalos pašalinimo lygį.

               (183)

               Dėl importo kainos, keturi atrinkti eksportuojantys gamintojai pardavė tik pagal LĮPP importuotą silicį, todėl jiems antidempingo muitas netaikomas. Todėl šios kainos negali būti naudojamos žalos pašalinimo lygiui nustatyti.

               (184)

               EUSMET, tarpinės peržiūros pareiškėjas, teigė, kad žalos pašalinimo lygis turėtų būti apskaičiuojamas remiantis visu importu, neatsižvelgiant į muitų režimą. EUSMET ir tam tikros šalys toliau teigė, kad siekiant gauti „laisvos apyvartos“ kainą konvencinis muitas turėtų būti pridėtas prie viso importo kainos, net prie pardavimo pagal LĮPP, už kurį nemokami jokie muitai. Šį argumentą jie grindė ankstesniais peržiūros tyrimais.

               (185)

               Tačiau ankstesni peržiūros tyrimai buvo tarpinė peržiūra, kurioje nagrinėjamas dempingas, ir priemonių galiojimo termino peržiūra. Todėl tarpinėje peržiūroje žalos pašalinimo lygis nebuvo apskaičiuotas, o priemonių galiojimo termino peržiūroje nagrinėta tik žalos pasikartojimo tikimybė. Todėl ankstesni peržiūros tyrimai buvo skirtingo pobūdžio.

               (186)

               EUSMET teigė, kad cheminiams produktams tinkamos kokybės produktai importuojami beveik išimtinai pagal LĮPP, o importą išleidimui į laisvą apyvartą daugiausia sudaro aliuminio produktams skirtas silicis. Be to, importui pagal LĮPP taikoma kaina yra maždaug 12 % didesnė dėl chemijos produktams taikomų griežtesnių specifikacijų. Todėl, jeigu nebūtų atsižvelgta į šias didesnes pardavimo kainas, žalos pašalinimo lygio nustatymas būtų klaidingas.

               (187)

               Tačiau antidempingo muitas taikomas tik importui į Sąjungą, kuriam taikomas muitas. Pagal LĮPP importuojamiems produktams muitai netaikomi, nes jie neišleidžiami į laisvą apyvartą, todėl tokių kainų negalima taikyti žalos pašalinimo lygiui nustatyti. Todėl žalos pašalinimo lygis nustatytas remiantis importu, kuriam taikomi muitai.

               (188)

               Kadangi visas keturių atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas eksportui į Sąjungą nepateko į Sąjungą, o buvo panaudotas iš Sąjungos eksportuojamiems produktams pagal LĮPP, žalos pašalinimo lygis nustatomas tik pagal importą, už kurį sumokėtas muitas, visos šalies mastu, remiantis statistiniais Eurostato duomenimis.

               (189)

               Be to, suinteresuotosios šalys visuotinai patvirtino, kad importą, kuriam taikomi muitai, daugiausia sudaro pardavimas aliuminio pramonei, o chemijos pramonė daugiausia importuoja Kinijos silicį pagal LĮPP. Todėl Sąjungos pramonės pardavimas aliuminio pramonės naudotojams palygintas su visu importu iš KLR, kuriam taikomi muitai.

               (190)

               EUSMET paprašė pakoreguoti atsižvelgiant į chemijos ir aliuminio pramonėms tinkamos silicio metalo kokybės skirtumą bei chemijos pramonei tinkamos kokybės silicio ir Sąjungos pramonės gaminamo, bet iš KLR neimportuojamo, specifinio tipo silicio metalo tipus.

               (191)

               Kai kurios šalys pateikė informacijos, kad tam tikro aliuminio ir chemijos pramonei tinkamos kokybės silicio kainos skiriasi iki 23 %.

               (192)

               „Euroalliages“ atsakė į EUSMET pastabas dėl skirtingų rūšių silicio ir nurodė, kad chemijos ir aliuminio pramonei skirtų rūšių silicį galima pakeisti vieną kitu (kainų ir gamybos sąnaudų atžvilgiu). Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos chemijos pramonės naudotojams kaina nebuvo didesnė už pardavimo kainą aliuminio naudotojams. Be to, panašioje šalyje JAV pardavimo kainos chemijos ir aliuminio pramonės naudotojams ryškiai nesiskyrė. Pagrindinė LĮPP pardavimo kainos ir importo, už kurį sumokėtas muitas, pardavimo kainos skirtumo priežastis yra muitų režimas, o ne šių produktų cheminiai skirtumai.

               (193)

               Kaip nurodyta 189 konstatuojamojoje dalyje, pardavimas aliuminio pramonei nagrinėtas abiems pusėms palyginti. Atliekant tokį palyginimą klausimas dėl koregavimo atsižvelgiant į aliuminio ir chemijos pramonei skirto silicio skirtumus nėra svarbus.

               (194)

               Atskleidus faktus EUSMET teigė, kad priimdama prašymą atlikti tarpinę peržiūrą, kurioje, be kita ko, atkreiptas dėmesys į vis didėjantį silicio importą pagal LĮPP, Komisija sukėlė teisėtus lūkesčius. EUSMET toliau teigė, kad Komisija pažeidė šiuos teisėtus lūkesčius, nes apskaičiuodama žalos pašalinimo lygį ji neįtraukė chemijos pramonei tinkamos kokybės silicio metalo importo.

               (195)

               Argumentas dėl teisėtų lūkesčių yra nepagrįstas. Pirma, peržiūros inicijavimas reglamentuojamas specialia teisine sistema ir negali sukelti teisėtų lūkesčių dėl tyrimo rezultatų. Antra, šiame tyrime nagrinėjamas įvairios kokybės silicis. Dėl priežasčių, nurodytų 183–188 konstatuojamosiose dalyse, skaičiuojant žalos pašalinimo lygį importas pagal LĮPP neįtrauktas.

               (196)

               Atskleidus faktus kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad apskaičiuodama žalos pašalinimo lygį Komisija neteisingai neįtraukė silicio importo pagal LĮPP. Jos teigė, kad tokiu būdu Komisija neįtraukė daugiau kaip 75 % silicio importo iš KLR į Sąjungą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, neapskaičiavo atrinktų Kinijos eksportuojančių gamintojų individualaus žalos pašalinimo lygio, neapskaičiavo tipinio žalos pašalinimo lygio ir iš tikrųjų pritaikė turimus faktus.

               (197)

               Priemonių galiojimo termino peržiūros tyrime dėl dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės Komisija neatmetė silicio importo iš KLR ar bet kokios kitos šalies pagal LĮPP, nes pagal LĮPP importuotas silicis konkuruoja su Sąjungos pramonės parduodamu silicio metalu.

               (198)

               Tačiau atliekant dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant nagrinėjama tik žala, Komisija, kaip nurodyta 187 konstatuojamojoje dalyje, nustatė žalos pašalinimo lygį remdamasi importu, kuriam taikomi muitai. Apskaičiuojant žalos pašalinimo lygį nebuvo atsižvelgta į silicio importą pagal LĮPP, nes pagal LĮPP importuotas silicis neišleidžiamas į laisvą apyvartą ir todėl jam nėra taikomi nei antidempingo, nei įprastiniai muitai.

               (199)

               Kaip nurodyta 189 konstatuojamojoje dalyje, importuojami produktai, kuriems taikomi muitai, daugiausia parduodami aliuminio pramonei, o produktai, kurie importuojami pagal LĮPP, daugiausia parduodami chemijos pramonei. Komisija atidžiai išnagrinėjo tokio importo kainų skirtumą. Kaip paaiškinta 192 konstatuojamojoje dalyje, kainų skirtumą turėjo lemti muitinės procedūros, nes nei Sąjungos pramonės pardavimo, nei panašios šalies gamintojo pardavimo vidaus rinkoje kainos žymiai nesiskyrė.

               (200)

               Panašu, kad silicio importo pagal LĮPP kainas lemia skirtinga Kinijos eksportuojančių gamintojų kainų politika. Tai taip pat patvirtina tų pačių suinteresuotųjų šalių pastabose po faktų atskleidimo pateikti teiginiai dėl kainų skirtumų. Todėl Komisija nusprendė nustatyti žalos pašalinimo lygį remdamasi dideliu importuoto silicio kiekiu, išleistu į laisvą apyvartą.

               (201)

               Atskleidus faktus kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad chemijos pramonei tinkamos kokybės silicio kainos didesnės ne dėl to, kad skiriasi Kinijos eksportuojančių gamintojų kainų politika.

               (202)

               Kaip paaiškinta 189 konstatuojamojoje dalyje, Komisija palygino Sąjungos pramonės pardavimą aliuminio pramonės naudotojams su visu importu iš KLR, kuriam taikomi muitai. Pardavimas aliuminio pramonei nagrinėtas abiems pusėms palyginti. Žalos pašalinimo lygiui nustatyti taikytas tik Sąjungos pramonės gaminamos kokybės silicis ir importuotas silicis, kuriam taikomi muitai. Taigi klausimas, ar importo pagal LĮPP kainos yra susijusios su skirtinga Kinijos eksportuojančių gamintojų kainų politika tokiam palyginimui nėra svarbus.

               (203)

               Kaip nurodyta 196 konstatuojamojoje dalyje, suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Komisija neapskaičiavo atrinktų bendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų individualaus žalos pašalinimo lygio ir tipinio žalos pašalinimo lygio. Šis teiginys susijęs su tuo, kad visi šie gamintojai pardavė nagrinėjamąjį produktą Sąjungos naudotojams, kurie taikė LĮPP ir apdoroję silicį eksportavo pirkėjams už Sąjungos ribų produktus, kurių sudėtyje yra silicio.

               (204)

               Kaip nurodyta 188 konstatuojamojoje dalyje, visas keturių atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas eksportui į Sąjungą atliktas pagal LĮPP. Taigi žalos pašalinimo lygį visos šalies mastu buvo įmanoma apskaičiuoti tik remiantis Eurostato statistine informacija apie importą, kuriam taikomas muitas. Komisija manė, kad nebūtų nei praktiška, nei įmanoma sumodeliuoti, kokios būtų kiekvieno iš atrinktų gamintojų iš KLR importuoto silicio kainos parduodant chemijos pramonės naudotojams Sąjungoje, jeigu importuoti produktai būtų išleisti į laisvą apyvartą. Komisija nustatė, kad tokio modeliavimo rezultatai bet kuriuo atveju būtų mažiau patikimi nei rezultatai, pagrįsti faktinėmis aliuminio pramonei parduodamo silicio kainomis. Komisijos nuomone, būtų neįmanoma nustatyti, koks poveikis būtų daromas kainoms importui pagal LĮPP, jei nebūtų taikomos specialios LĮPP rinkos sąlygos, išskyrus paprastą įprastų muitų ir antidempingo muitų pridėjimą.

               (205)

               Dėl šių priežasčių ir atsižvelgiant į 192 konstatuojamojoje dalyje minėtą pakeičiamumą, žalos pašalinimo lygį visos šalies mastu buvo galima apskaičiuoti tik remiantis Eurostato statistine informacija apie importą, kuriam taikomas muitas. Kiti skaičiavimai būtų neįmanomi.

               (206)

               Tos pačios suinteresuotosios šalys nurodė ankstesnius antidempingo tyrimus, kuriuos atliekant Komisija nagrinėjo ir importą pagal LĮPP.

               (207)

               Kaip pabrėžta 196 konstatuojamojoje dalyje, importas pagal LĮPP buvo įtrauktas į Komisijos priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą. Komisija atkreipė dėmesį į suinteresuotųjų šalių nurodytus ankstesnius tyrimus pagal 11 straipsnio 3 dalį, tačiau nenustatė jokių tų bylų ir dabartinės dalinės tarpinės peržiūros panašumų.

               (208)

               Dėl tyrimo susijusio su kalciu 1999 m. reglamente (11) iškeltas importo pagal LĮPP klausimas, bet jis buvo susijęs su tokio importo įtraukimu rinkos daliai apskaičiuoti atliekant žalos vertinimą. Dabartiniame tyrime dėl silicio Komisija, atlikdama žalos pasikartojimo tikimybės tyrimą, nustatytoje rinkos dalyje taip pat įtraukė importą pagal LĮPP iš KLR, Brazilijos ir Australijos.

               (209)

               Dėl tyrimo dėl furfurolo 2012 m. reglamentu (12) antidempingo priemonių tarpinė peržiūra nutraukta ir šios priemonės panaikintos. Žalos pašalinimo lygis nenustatytas.

               (210)

               Dėl tyrimo dėl glifosato, atlikus tyrimą nustatyta, kad daugiau kaip 90 % neseniai importuotų KLR kilmės produktų importuoti pagal LĮPP, todėl apskaičiuojant buvo būtina įtraukti visą vienintelio bendradarbiaujančio eksportuotojo pardavimą (13). Iš tiesų, nebuvo galima atskirai nustatyti pardavimo pagal LĮPP ir kito pardavimo, nes buvo tik vienas importuotojas, o naudotojai nebendradarbiavo. Be to, Komisija negalėjo naudoti statistinės informacijos, nes skirtingų rūšių produktai (rūgštis, kurios koncentracija 95 % ir druska, kurios koncentracija 62 %) buvo nurodyti taikant tą patį muitinės kodą. Galiausiai, nustatytas žalos pašalinimo lygis nebuvo panaudotas, nes jis buvo didesnis nei dempingo skirtumas.

               (211)

               Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad žalos pašalinimo lygio skaičiavimas yra neteisingas ir dėl kainų skirtumų, susijusių su aliuminio pramonei tinkamos kokybės silicio pirminiu ir antriniu naudojimo būdu.

               (212)

               Kaip paaiškinta 138 konstatuojamojoje dalyje, Komisija, remdamasi išsamiais duomenimis apie Sąjungos pramonės aliuminio naudotojams parduotą įvairios kokybės silicį, nenustatė jokio pastebimo kokybės skirtumo poveikio vidutinei kainai. Dėl iš KLR importuoto silicio, kadangi visas keturių bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pardavimas eksportui atliktas pagal LĮPP, remiantis Eurostato statistine informacija apie importą, kuriam taikomas muitas, nebuvo įmanoma taip pat išsamiai išnagrinėti įvairios kokybės silicio, parduoto aliuminio naudotojams.

               (213)

               Tačiau siekiant įvertinti teiginį dėl aliuminio pramonei tinkamos kokybės silicio pirminio ir antrinio naudojimo būdų, kartu su tyrimu, aprašytu 139 konstatuojamojoje dalyje, tais atvejais, kai nurodytas pardavimas, skirtas vienam arba kitam būdui, Komisija analizavo duomenis, susijusius su didele dalimi pardavimo Sąjungos rinkoje. Remdamasi šia analize Komisija padarė išvadą, kad netgi darant prielaidą, kad (kaip siūlė šalys) visas importas, kuriam taikomas muitas, parduodamas tik antriniams aliuminio naudotojams, tai nedaro jokio pastebimo poveikio žalos pašalinimo lygio skaičiavimo rezultatams.

               (214)

               Atskleidus faktus „Euroalliages“ nurodė Eurostato duomenis, kurie rodo, kad po septynių ir aštuonių mėnesių po peržiūros tiriamojo laikotarpio vidutinės importo kainos sumažėjo; „Euroalliages“ teigė, kad neatsižvelgdama į šias sumažėjusias kainas Komisija neįvertino ilgalaikio žalos pašalinimo lygio pokyčių pobūdžio.

               (215)

               Pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį tyrimo išvados grindžiamos tiriamuoju laikotarpiu ir į informaciją, susijusią su laikotarpiu po tiriamojo laikotarpio, paprastai neatsižvelgiama. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

               (216)

               189 konstatuojamojoje dalyje palyginus gautas skirtumas išreikštas vidutinės svertinės CIF importo vertės procentine dalimi. Apskaičiuotas žalos pašalinimo lygis –16,8 %.

         7.2.   Galutinės antidempingo priemonės

               (217)

               Atsižvelgdama į priemonių galiojimo termino peržiūros išvadas Komisija daro išvadą, kad importuojamam KLR kilmės siliciui taikomos antidempingo priemonės turėtų būti ir toliau taikomos.

               (218)

               Todėl importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių išplėtimas iš Korėjos Respublikos siunčiamam importuojamam siliciui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Korėjos Respublikos kilmės, nustatytas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 42/2007 (14), ir iš Taivano siunčiamam importuojamam siliciui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Taivano kilmės, nustatytas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 311/2013 (15), taip pat turėtų būti toliau taikomas.

               (219)

               Atsižvelgdama į dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant nagrinėjama tik žala, išvadas Komisija daro išvadą, kad importuojamam KLR kilmės siliciui taikomų antidempingo priemonių lygis turėtų būti iš dalies pakeistas. Importuojamam KLR kilmės siliciui turėtų būti nustatytos antidempingo priemonės pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą mažesniojo muito taisyklę. Komisija palygino 211 konstatuojamojoje dalyje nustatytą žalos pašalinimo lygį ir anksčiau Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 467/2010 nustatytą dempingo skirtumą. Muito norma turėtų būti nustatyta pagal mažesnį iš dempingo ir žalos pašalinimo lygių.

               (220)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos, išreikštos CIF kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, turėtų būti:

                           Bendrovė

                           Dempingo skirtumas

                           Žalos pašalinimo lygis

                           Galutinis antidempingo muitas

                           Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

                           16,3 %

                           16,8 %

                           16,3 %

                           Visos kitos bendrovės

                           19,0 %

                           16,8 %

                           16,8 %

               (221)

               Šiame reglamente nurodytos konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atitiko atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muitų normos taikomos tik importuojamam nagrinėjamosios šalies kilmės nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma turėtų būti taikoma tam importuojamam nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino bet kuri kita, šio reglamento rezoliucinėje dalyje konkrečiai nepaminėta bendrovė, įskaitant su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis susijusius subjektus. Tokioms bendrovėms neturėtų būti taikomos jokios konkrečioms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos.

               (222)

               Bendrovė gali prašyti taikyti šias konkrečioms bendrovėms taikomas antidempingo muito normas pasikeitus jos subjekto pavadinimui arba adresui. Prašymas turi būti teikiamas Komisijai (16). Prašyme turi būti nurodyta visa susijusi informacija, įrodanti, kad dėl tokio pokyčio nedaroma poveikio bendrovės teisei pasinaudoti jai taikoma muito norma. Jei bendrovės pavadinimo arba adreso pasikeitimas nedaro poveikio teisei naudotis jai taikoma muito norma, pranešimas apie pavadinimo arba adreso pakeitimą bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

               (223)

               Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 15 straipsnio 1 dalimi įsteigtas komitetas nuomonės nepateikė,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   1.   Importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės siliciui, kurio KN kodas šiuo metu yra 2804 69 00, nustatomas galutinis antidempingo muitas.
   2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytam produktui, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, normos yra tokios:

               Bendrovė

               Galutinis antidempingo muitas (%)

               Papildomas TARIC kodas

               Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

               16,3

               A971

               Visos kitos bendrovės

               16,8

               A999

         3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos atitinkamos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 1 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 131, 2010 5 29, p. 1.

      (3)  OL C 371, 2014 10 18, p. 17.

      (4)  OL C 174, 2015 5 28, p. 10.

      (5)  OL C 287, 2015 9 1, p. 5.

      (6)  Cheminių medžiagų tyrimų skyrius, www.crugroup.com.

      (7)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES svarbiausių žaliavų sąrašo peržiūros ir Žaliavų iniciatyvos įgyvendinimo, 2014 m. gegužės 26 d., COM/2014/0297.

      (8)  WT/DS395 – Kinija. Priemonės, susijusios su įvairių žaliavų eksportu.

      (9)  OL L 343, 2015 12 29, p. 1.

      (10)  OL L 345, 1997 12 16, p. 1.

      (11)  OL L 94, 1999 4 9, p. 1.

      (12)  OL L 165, 2012 6 26, p. 4.

      (13)  OL L 303, 2004 9 30, p. 1.

      (14)  OL L 13, 2007 1 19, p. 1.

      (15)  OL L 95, 2013 4 5, p. 1.

      (16)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgium.