title: 2012 m. balandžio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 366/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 nuostatos, susijusios su agurkų ir vyšnių, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, kiekiu, kurį pasiekus taikomi papildomi muitai

text:
28.4.2012

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 116/10

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 366/2012
   2012 m. balandžio 27 d.
   kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 nuostatos, susijusios su agurkų ir vyšnių, išskyrus rūgščiąsias vyšnias, kiekiu, kurį pasiekus taikomi papildomi muitai
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 143 straipsnio b punktą kartu su 4 straipsniu,
   kadangi:

               (1)

               2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), numatyta prižiūrėti jo XVIII priede išvardytų produktų importą. Tokia priežiūra turi būti vykdoma pagal taisykles, nustatytas 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (3), 308d straipsnyje;

               (2)

               taikant Urugvajaus raundo daugiašalėse derybose dėl prekybos sudarytos Sutarties dėl žemės ūkio (4) 5 straipsnio 4 dalį ir atsižvelgiant į naujausius turimus 2009, 2010 ir 2011 m. duomenis, reikėtų patikslinti kiekį, kurį pasiekus taikomi papildomi muitai: agurkams – nuo 2012 m. gegužės 1 d, o vyšnioms (išskyrus rūgščiąsias vyšnias) – nuo 2012 m. gegužės 21 d.;

               (3)

               todėl įgyvendinimo Reglamentas (ES) Nr. 543/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

               (4)

               siekiant užtikrinti, kad po to, kai bus pateikti atnaujinti duomenys, ši priemonė būtų pradėta taikyti kuo greičiau, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną;

               (5)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 XVIII priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu tekstu.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2012 m. balandžio 27 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         José Manuel BARROSO

      (1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      (3)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

      (4)  OL L 336, 1994 12 23, p. 22.

      PRIEDAS

            „XVIII PRIEDAS
            IV ANTRAŠTINĖS DALIES I SKYRIAUS 2 SKIRSNYJE NURODYTI PAPILDOMI IMPORTO MUITAI
            Nepažeidžiant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymas laikomas tik orientaciniu. Papildomų muitų taikymo sritis šiame priede nustatoma atsižvelgiant į KN kodų, galiojančių šio reglamento priėmimo metu, apimtį.

                        Serijos Nr.

                        KN kodas

                        Aprašymas

                        Taikymo laikotarpis

                        Ribinis kiekis
                        (tonomis)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Pomidorai

                        nuo spalio 1 d iki gegužės 31 d.

                        481 762

                        78.0020

                        nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 30 d.

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Agurkai

                        nuo gegužės 1 d. iki spalio 31 d.

                        13 402

                        78.0075

                        nuo lapkričio 1 d. iki balandžio 30 d.

                        18 306

                        78.0085

                        0709 91 00

                        Artišokai

                        nuo lapkričio 1 d. iki birželio 30 d.

                        11 620

                        78.0100

                        0709 93 10

                        Cukinijos

                        nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

                        54 760

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Apelsinai

                        nuo gruodžio 1 d. iki gegužės 31 d.

                        292 760

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementinos (clementines)

                        nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos

                        85 392

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus ir likerinius mandarinus); vilkingai (wilkings) ir panašūs citrusinių hibridai

                        nuo lapkričio 1 d. iki vasario pabaigos

                        99 128

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Citrinos

                        nuo birželio 1 d. iki gruodžio 31 d.

                        340 920

                        78.0160

                        nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.

                        90 108

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Valgomųjų vynuogių veislės

                        nuo liepos 21 d. iki lapkričio 20 d.

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Obuoliai

                        nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 31 d.

                        701 247

                        78.0180

                        nuo rugsėjo 1 d. iki gruodžio 31 d.

                        64 981

                        78.0220

                        0808 30 90

                        Kriaušės

                        nuo sausio 1 d. iki balandžio 30 d.

                        230 148

                        78.0235

                        nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d.

                        35 573

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Abrikosai

                        nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

                        5 794

                        78.0265

                        0809 29 00

                        Vyšnios, išskyrus rūgščiąsias vyšnias

                        nuo gegužės 21 d. iki rugpjūčio 10 d.

                        59 061

                        78.0270

                        0809 30

                        Persikai, įskaitant nektarinus

                        nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d.

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Slyvos

                        nuo birželio 11 d. iki rugsėjo 30 d.

                        10 293“


title: 2010 m. lapkričio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1064/2010, kuriuo baigiama importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra

text:
20.11.2010

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 304/2

         TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1064/2010
   2010 m. lapkričio 17 d.
   kuriuo baigiama importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei taikomų antidempingo ir kompensacinių priemonių dalinė tarpinė peržiūra
   EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 ir 5 dalis,
   atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (2) (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas), ypač į jo 19 straipsnį ir 22 straipsnio 1 dalies pirmą sakinį,
   atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,
   kadangi:
   1.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

   1.1.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios kompensacinės priemonės

               (1)

               1999 m. gruodžio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 (3) importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei (toliau – nagrinėjamasis produktas) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu antisubsidijų tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem kompensacinis muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 3,8–19,1 %, o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 19,1 % muito norma. Pradinio antisubsidijų tyrimo tiriamasis laikotarpis buvo 1997 m. spalio 1 d.–1998 m. rugsėjo 30 d.

               (2)

               2006 m. kovo mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 18 straipsnį Taryba Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 (4) importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei toliau taikė Reglamentu (EB) Nr. 2597/1999 nustatytą galutinį kompensacinį muitą. Peržiūros tiriamasis laikotarpis buvo 2003 m. spalio 1 d.–2004 m. rugsėjo 30 d.

               (3)

               2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware Polyester Limited (toliau – Garware) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 (5) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Garware nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

               (4)

               2007 m. rugsėjo mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl kito Indijos PET plėvelės gamintojo Jindal Poly Films Limited, anksčiau vadinto Jindal Polyester Ltd. (toliau – Jindal) subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1124/2007 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

               (5)

               2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 (7) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 šioms bendrovėms nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

               (6)

               2010 m. birželio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą dėl gamintojo Jindal subsidijavimo, Taryba Reglamentu (ES) Nr. 579/2010 (8) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 367/2006 gamintojui Jindal nustatytą galutinį kompensacinį muitą.

         1.2.   Ankstesni tyrimai ir galiojančios antidempingo priemonės

               (7)

               2001 m. rugpjūčio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 (9) Taryba importuojamai, inter alia, Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tyrimas, po kurio priimtas minėtas reglamentas, toliau vadinamas pradiniu antidempingo tyrimu. Nustatytos priemonės buvo ad valorem antidempingo muitas, kurio dydis individualiai nurodytų eksportuotojų importuojamiems produktams buvo 0–62,6 %, o visų kitų bendrovių importuojamiems produktams buvo nustatyta 53,3 % muito norma.

               (8)

               2006 m. kovo mėn. Reglamentu (EB) Nr. 366/2006 (10) Taryba iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 nustatytas priemones. Nustatyto antidempingo muito dydis buvo 0–18 %, atsižvelgiant į galutinio kompensacinio muito galiojimo termino peržiūros pagal Reglamentą (EB) Nr. 367/2006 išvadas.

               (9)

               2006 m. rugpjūčio mėn., atlikus tarpinę peržiūrą dėl Indijos PET plėvelės gamintojo Garware subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1288/2006 iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1676/2001 gamintojui Garware nustatytą galutinį antidempingo muitą.

               (10)

               Gavusi naujo eksportuojančio gamintojo prašymą, 2006 m. rugsėjo mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1424/2006 (11) dėl bendrovės SRF Limited iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1676/2001. Iš dalies pakeistu reglamentu susijusiai bendrovei nustatyti 15,5 % dempingo skirtumas ir 3,5 % antidempingo muito norma, atsižvelgiant į bendrovės eksporto subsidijų skirtumą, nustatytą antisubsidijų tyrimu, kurį atlikus priimtas Reglamentas (EB) Nr. 367/2006. Bendrovei nebuvo taikomas individualiai nustatytas kompensacinis muitas, todėl taikyta visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

               (11)

               2007 m. lapkričio mėn., atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 (12) importuojamai Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelei nustatė galutinį antidempingo muitą. Tuo pačiu reglamentu buvo baigta dalinė tarpinė peržiūra pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurios metu nagrinėtas tik vienas Indijos eksportuojantis gamintojas.

               (12)

               2009 m. sausio mėn., atlikus dalinę tarpinę peržiūrą, kurią Komisija savo iniciatyva inicijavo dėl penkių Indijos PET plėvelės gamintojų subsidijavimo, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 15/2009 iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 1292/2007 šioms bendrovėms nustatytą galutinį antidempingo muitą.

         2.   PROCEDŪRA

   2.1.   Peržiūros pagrindas

               (13)

               Prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnį pateikė Indijos eksportuojantis gamintojas Polyplex Corporation Limited (toliau – pareiškėjas). Prašyta tirti tik produkto apibrėžtąją sritį, siekiant išsiaiškinti, ar tam tikrų rūšių produktams gali būti taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės, taikomos importuojamai polietileno tereftalato (PET) plėvelei.

               (14)

               Pareiškėjas prašė silicintai poliesterio apsauginei plėvelei (SPAP), kiek ji atitinka nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, netaikyti importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei nustatytų galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad pagrindinės SPAP ir nagrinėjamojo produkto fizinės, techninės ir cheminės savybės labai skiriasi.

         2.2.   Inicijavimas

               (15)

               Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalies ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnio nuostatomis, 2009 m. rugsėjo 9 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (13) paskelbė pranešimą (toliau – Pranešimas apie inicijavimą) apie dalinės tarpinės peržiūros, kurią atliekant bus nagrinėjama tik produkto apibrėžtoji sritis, inicijavimą. Tiksliau atliekant peržiūrą reikėjo nustatyti, ar SPAP yra nagrinėjamojo produkto dalis, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą.

         2.3.   Peržiūros tyrimas

               (16)

               Komisija oficialiai pranešė Indijos Respublikos (toliau – susijusi šalis) valdžios institucijoms ir visoms kitoms žinomoms susijusioms šalims, t. y. žinomiems susijusios šalies eksportuojantiems gamintojams, Sąjungos naudotojams ir importuotojams, taip pat Sąjungos gamintojams apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per Pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir prašyti būti išklausytoms.

               (17)

               Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

               (18)

               Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims, taip pat ir kitoms šalims, pranešusioms apie save per Pranešime apie inicijavimą nurodytą laikotarpį.

               (19)

               Klausimyno atsakymus pateikė pareiškėjas, du kiti Indijos eksportuojantys gamintojai, keturi Sąjungos gamintojai ir du Sąjungos importuotojai.

               (20)

               Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo reikalinga siekiant įvertinti, ar reikia iš dalies keisti galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių taikymo sritį, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių bendrovių patalpose:

                           —

                              Garware Polyester Limited, Bombėjus, Indija,

                           —

                              Mitsubishi Polyester Film, Vysbadenas, Vokietija,

                           —

                              Polyplex Corporation Limited, Noida, Indija.

               (21)

               Atliekant tyrimą nagrinėtas 2008 m. balandžio 1 d.–2009 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

         3.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

               (22)

               Nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, kuris nurodytas Reglamentuose (EB) Nr. 367/2006 ir (EB) Nr. 1292/2007, t. y. Indijos kilmės polietileno tereftalato (PET) plėvelė, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 3920 62 19 ir ex 3920 62 90.

         4.   PERŽIŪROS TYRIMO IŠVADOS

   4.1.   Pagrindiniai faktai

               (23)

               PET plėvelė – nelipni plėvelė iš polietileno tereftalato. PET plėvelė visada gaminama iš PET polimero, ją sudaro pagrindinė plėvelė, kuri gamybos procese arba baigus gamybos procesą gali būti toliau apdorojama. Pagrindinė plėvelė dažniausiai gali būti apdorojama šiais būdais: apdorojimas vainikiniu išlydžiu, metalizavimas ar cheminis dengimas.

               (24)

               Nuo kitų plėvelių PET plėvelė skiriasi specifinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis. Kaip keletą PET plėvelės savybių galima nurodyti, pvz., didelį atsparumą tempimui, labai geras elektrines ypatybes, mažą gebą sugerti drėgmę bei atsparumą drėgmei, mažą traukumą ir geras apsaugines ypatybes. Todėl, nors PET plėvelė pagal šias specifines savybes skirstoma į įvairias rūšis, joms būdingos tos pačios pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės, kaip ir pagrindinei PET plėvelei. PET plėvelė turi penkias plačias galutinio vartojimo paskirtis, susijusias su penkiais rinkos segmentais, kaip antai magnetinių laikmenų, pakavimo, elektrinio veikimo, vaizdo kūrimo ir pramonės paskirčių.

         4.2.   Metodologija

               (25)

               Siekiant nustatyti, ar SPAP ir kitų rūšių PET plėvelė turėtų būti laikomos vienu produktu, ar dviem skirtingais produktais, nagrinėta, ar SPAP ir kitų rūšių PET plėvelės pagrindinės fizinės ir cheminės savybės yra tokios pačios. Be to, nagrinėtas gamybos procesas, galutinio vartojimo ir pakeičiamumo skirtumai, taip pat – sąnaudų ir kainos skirtumai.

         4.3.   Pagrindiniai šalių pateikti argumentai

               (26)

               Pareiškėjas teigė, kad pagrindinės SPAP ir nagrinėjamojo produkto fizinės, techninės ir cheminės savybės skiriasi. Ypač dėl gana mažo SPAP adhezinio stiprio ir mažos paviršiaus įtampos plėvelė yra slidi ir dėl tos priežasties jos paviršius negalima paveikti dažais, dangomis, klijais ir metalizuoti. Pareiškėjo teigimu, dėl nekietinto silicio migracijos SPAP net išvirkščiojoje SPAP, kurios tik viena pusė buvo padengta, pusėje matyti, kad fizinės ir techninės savybės, palyginti su kitų rūšių PET plėvelėmis, labai skiriasi. Teigiama, kad dėl šių savybių negalima naudoti SPAP pradiniame tyrime nurodytuose pagrindinės PET plėvelės pramonės segmentuose, kaip antai pakavimo, magnetinių laikmenų, elektrinio veikimo, vaizdo kūrimo ir pramonės paskirtims. Kita vertus, dėl to, kad kitų rūšių PET plėvelių paviršius yra funkciškai aktyvus, šių plėvelių negalima naudoti kaip apsauginio sluoksnio, nes jos taip prisitvirtintų prie lipnaus paviršiaus, kad jų nebūtų galima nuimti. Galiausiai pareiškėjas teigė, kad dėl SPAP naudojimo paskirčių jos negalima pakeisti jokia kitos rūšies PET plėvele.

               (27)

               Sąjungos pramonė teigė, kad pareiškėjo argumentai paremti dviem nuosekliomis dirbtinai ribotų palyginimų grupėmis. Pirma, pareiškėjas palygino SPAP su siaura PET plėvelių grupe, t. y. pagrindine PET plėvele, o ne su kitų, labiau tinkančių palyginti su SPAP, rūšių dengta PET plėvele. Antra, šis palyginimas, kaip teigiama, yra ribotas, nes lyginta tik labai išskirtinė ir ribota fizinių ir cheminių savybių grupė. Sąjungos pramonė teigė, kad lyginant SPAP su daugelio kitų rūšių PET plėvelių, taip pat lyginant reprezentatyvų cheminių ir fizinių savybių kiekį, yra aišku, kad SPAP ir kitos PET plėvelės rūšys yra tas pat produktas, todėl SPAP ir toliau turi būti taikomos antidempingo ir kompensacinės priemonės. Sąjungos pramonės teigimu, SPAP iš tikrųjų yra silicio sluoksniu padengta PET plėvelė. Iš esmės ji nesiskiria nuo kitų rūšių dengtų plėvelių, kaip antai metalizuotos plėvelės, plėvelės su antistatine danga ar plėvelė su užtvarine danga, ir todėl ji akivaizdžiai yra nagrinėjamasis produktas. Sąjungos pramonė, siekdama paremti savo teiginius, pateikė įvairių rūšių PET plėvelės daugelio skirtingų fizinių ir cheminių savybių palyginimą.

         4.4.   Nustatyti faktai

   4.4.1.   Fizinės ir cheminės savybės

               (28)

               Atlikus tyrimą nustatyta, kad dvi 27 konstatuojamojoje dalyje minėtos savybės, kaip antai gana mažas SPAP adhezinis stipris ir maža paviršiaus įtampa, palyginus su pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis PET plėvelės savybėmis, kaip nurodyta pradiniame antidempingo tyrime (14) ir pirmiau minėta 24 konstatuojamojoje dalyje, yra papildomos savybės. Šiuo atžvilgiu būtina pažymėti, kad SPAP, kaip ir visų kitų rūšių PET plėvelės, pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios.

               (29)

               Nustatyta, kad dvi SPAP būdingos savybės, kaip antai mažas adhezinis stipris ir maža paviršiaus įtampa – ne pačios PET plėvelės, o daugiau jos silicinto paviršiaus ar, iš esmės, silicio, savybės. Padengus plėvelę siliciu, kaip ir bet kuria kita medžiaga, pasikeičia kelios plėvelės paviršiaus savybės, tačiau nepasikeičia pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės pagrindinės PET plėvelės, kuri po dangos sluoksniu lieka tokia pati, savybės.

               (30)

               Nors tiesa, kad plėvelę padengus siliciu, jos paviršiaus adhezinis stipris ir įtampa sumažėja, panašiai būtų galima teigti ir apie kitų rūšių dangą, pvz., PET plėvelę padengus kitų rūšių danga, jos paviršius įgauna kitų specifinių savybių. Tam tikrais atvejais danga gali suteikti savybių, dėl kurių PET plėvelė būtų tinkama tik labai specifinėms reikmėms. Šiuo atžvilgiu silicio danga nėra išskirtinė. Kitų specialių kitokia danga padengtų produktų pavyzdžiai: sandarinimo plėvelės, plėvelės, dengtos nuo rasojimo apsaugančia danga, atlupamos ir (arba) sandarinimo plėvelės ir kopoliesteriu dengtos plėvelės. Tačiau visoms šioms rūšims būdingos tos pačios pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės; šios rūšys yra nagrinėjamojo produkto dalis, kaip apibrėžta per pradinį tyrimą.

               (31)

               Remiantis tuo, kas išdėstyta, laikoma, kad pagrindinių fizinių, techninių ir cheminių savybių atžvilgiu nėra didelių SPAP ir kitų rūšių PET plėvelės skirtumų, dėl kurių SPAP neturėtų būti priskirta produkto apibrėžtajai sričiai.

         4.4.2.   Kitų kriterijų palyginimas

               (32)

               Dėl išsamumo buvo išnagrinėti ir kiti teiginiai, kuriuos pareiškėjas pateikė prašydamas atlikti peržiūrą, iš kurių tariamai turėtų paaiškėti, kad SPAP ir PET plėvelė yra skirtingi produktai.

         4.4.2.1.   Gamybos procesas

               (33)

               Pareiškėjas teigė, kad, palyginti su gaminama kitų rūšių PET plėvele, SPAP reikalingi atskiri gamybos įrenginiai.

               (34)

               Kaip nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje, PET plėvelė visada gaminama iš PET polimero; ją sudaro pagrindinė plėvelė, kuri gamybos procese arba baigus gamybos procesą gali būti toliau apdorojama. Pagrindinė plėvelė dažniausiai gali būti apdorojama šiais būdais: apdorojimas vainikiniu išlydžiu, metalizavimas ar cheminis dengimas.

               (35)

               SPAP yra silicio sluoksniu padengta PET plėvelė. Atlikus tyrimą nustatyta, kad yra dvi skirtingos SPAP gamybos technologijos. Tirtas Sąjungos gamintojas naudoja paeilinio dengimo gamybos technologiją. Pagal šį procesą pagrindinė PET plėvelė dengiama gamybos procese prieš tiesinimą. Dengimo modulis yra tik papildoma gamybos linijos dalis, kurios galima atsisakyti. Tuo tarpu Indijos gamintojai tyrė autonominio dengimo technologijos naudojimą. Šiame procese pirmiausia PET plėvelė yra pagaminama, po to – padengiama naudojant atskirą gamybos liniją.

               (36)

               Nustatyta, kad paeilinio ar autonominio dengimo technologija pasirenkama vien ekonominiais sumetimais, nes paeilinio dengimo kilnojamųjų modulių investicijų sąnaudos yra apytiksliai dešimteriopai didesnės už autonominio dengimo gamybos linijos investicijas. Paeilinio dengimo privalumai – dėl kur kas didesnio gamybos linijos greičio gamybos apimtys gali būti didelės. Naudojant paeilinį dengimą vieneto kaina, susijusi su silicio sąnaudomis, yra mažesnė, nes silicio paviršiaus sluoksnis yra plonesnis nei naudojant autonominį dengimą.

               (37)

               Būtina atkreipti dėmesį, kad taikant dvi skirtingas dengimo metodologijas, pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės SPAP savybės nekinta, ir, palyginti su kitų rūšių PET plėvelės savybėmis, išlieka tokios pačios. Iš tiesų, nepakanka remtis skirtingais gamybos procesais per se, siekiant nustatyti, ar konkrečios rūšies produktas yra atskiras produktas, jeigu rūšių, kai gaminant naudojami šie procesai, pagrindinių fizinių, techninių ir cheminių savybių atžvilgiu produktai yra tokie patys.

         4.4.2.2.   Galutinio vartojimo ir pakeičiamumo skirtumai

               (38)

               Pareiškėjas taip pat teigė, kad SPAP ir kitų rūšių PET plėvelė negali būti naudojamos toms pačioms paskirtims. Atlikus tyrimą šis teiginys buvo patvirtintas. Tačiau, kaip nurodyta pradinio tyrimo išvadose, tą patį galima pasakyti ir apie specialiai apdorotą kitų rūšių PET plėvelę.

               (39)

               Atlikus tyrimą patvirtinta, kad PET plėvelę dengiant ar kitaip specialiai ją apdorojant siekiama ją pritaikyti tam tikroms specialioms paskirtims. Kiekvienu atveju pasirinktai dangos sluoksnio medžiagai būdingos tam tikros paskirtį atitinkančios savybės. Pavyzdžiui, dėl silicio sumažėja adhezinis stipris. Dangos medžiagai gali būti būdingos kitos specifinės savybės (silicio atveju – maža paviršiaus įtampa), dėl kurių dengto produkto neįmanoma naudoti kitoms paskirtims. Yra daug kitomis medžiagomis dengtų ar kitaip apdorotų kitų rūšių PET plėvelių, kurių paskirtis dėl pirmiau nurodytų priežasčių yra speciali ir ribota.

               (40)

               Todėl, nors SPAP yra specialiai naudojama tam tikroms paskirtims, šios plėvelės pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios kaip ir kitų rūšių PET plėvelės.

         4.4.2.3.   Sąnaudų ir kainos skirtumas

               (41)

               Galiausiai pareiškėjas teigė, kad dėl pagrindinės PET plėvelės silicinimo proceso susidaro papildomų sąnaudų.

               (42)

               Iš tiesų nustatyta, kad papildomos dengimo siliciu išlaidos gali sudaryti iki 10 % gamybos sąnaudų, atsižvelgiant į pasirinktą dengimo metodologiją. Kaip nurodyta 35 ir 36 konstatuojamosiose dalyse, vieneto silicio sąnaudų atžvilgiu pareiškėjas pasirinko brangesnę metodologiją. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad palyginti su pagrindinės PET plėvelės gamybos sąnaudomis, tai yra papildomos sąnaudos. Dengiant pagrindinę PET plėvelę kitomis medžiagomis, kaip ir metalizuojant, taip pat didėja gamybos sąnaudos, o dėl to – ir kaina.

               (43)

               Todėl, atsižvelgiant į tai, laikoma, kad papildomos dengimo siliciu sąnaudos negali būti lemiamas kriterijus siekiant nustatyti, ar SPAP yra atskiras produktas. Iš tiesų, sąnaudų ir kainos skirtumu per se negalima pagrįsti išvados, kad tam tikros rūšies produktas turėtų būti laikomas atskiru produktu, jeigu šios rūšies ir nagrinėjamojo produkto pagrindinės fizinės, techninės ir cheminės savybės yra tokios pačios.

         5.   IŠVADOS DĖL PRODUKTO APIBRĖŽTOSIOS SRITIES

               (44)

               Tyrimo išvadomis patvirtinta, kad atlikus PET plėvelės silicinimą, galutinio produkto paviršius, palyginti su pagrindine PET plėvele, skiriasi. Tačiau dėl šio proceso pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės produkto savybės nepasikeičia. Iš tiesų tyrimu patvirtinta, kad rinkoje yra daug specialiai apdorotų rūšių PET plėvelių, atitinkančių nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, kaip nustatyta pradiniu tyrimu. Be to, ištyrus kitus kriterijus, kaip antai gamybos procesą, pakeičiamumą ir (arba) galutinį vartojimą ir sąnaudų ir kainos skirtumą, šios išvados nebuvo pakeistos.

               (45)

               Visoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis padarytos šios išvados. Šalims suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti su šiuo informacijos atskleidimu susijusias pastabas.

               (46)

               Į žodžiu ir raštu pateiktas šalių pastabas buvo tinkamai atsižvelgta, tačiau dėl šių pastabų išvados nekeisti galiojančių importuojamai PET plėvelei nustatytų antidempingo ir kompensacinių priemonių produkto apibrėžtosios srities nebuvo pakeistos,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Dalinė tarpinė antidempingo ir kompensacinių priemonių, taikomų tam tikrai importuojamai Indijos kilmės PET plėvelei, peržiūra baigiama nekeičiant galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2010 m. lapkričio 17 d.

            Tarybos vardu

            Pirmininkas

         D. REYNDERS

      (1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

      (2)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

      (3)  OL L 316, 1999 12 10, p. 1.

      (4)  OL L 68, 2006 3 8, p. 15.

      (5)  OL L 236, 2006 8 31, p. 1.

      (6)  OL L 255, 2007 9 29, p. 1.

      (7)  OL L 6, 2009 1 10, p. 1.

      (8)  OL L 168, 2010 7 2, p. 1.

      (9)  OL L 277, 2001 8 23, p. 1.

      (10)  OL L 68, 2006 3 8, p. 6.

      (11)  OL L 270, 2006 9 29, p. 1.

      (12)  OL L 288, 2007 11 6, p. 1.

      (13)  OL C 215, 2009 9 9, p. 19.

      (14)  Reglamento (EB) Nr. 367/2001 10 konstatuojamoji dalis.


title: 2015 m. birželio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/909 dėl išlaidų, kurios tiesiogiai patiriamos dėl traukinių eksploatavimo, apskaičiavimo tvarkos (Tekstas svarbus EEE)

text:
13.6.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 148/17

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/909
   2015 m. birželio 12 d.
   dėl išlaidų, kurios tiesiogiai patiriamos dėl traukinių eksploatavimo, apskaičiavimo tvarkos
   (Tekstas svarbus EEE)
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (1), ypač į jos 31 straipsnio 3 dalį,
   kadangi:

               (1)

               apskaičiuojant tiesiogines išlaidas galima atsižvelgti į spartesnio atnaujinimo arba priežiūros poreikį, kuris atsiranda dėl intensyvesnio tinklo naudojimo, tačiau turi būti užtikrinama, kad bus įtraukiamos tik tiesiogiai dėl traukinių eksploatavimo patiriamos išlaidos;

               (2)

               eksploatuoti tinklus įpareigoti infrastruktūros valdytojai susiduria su efektyviam valdymui ir išlaidų kontrolei kliudančiais apribojimais. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę tiesiogines išlaidas nustatyti pagal efektyvaus paslaugų teikimo išlaidas;

               (3)

               nustatant mokestį už naudojimąsi bėgių keliais pagal išlaidas, kurios tiesiogiai patirtos dėl traukinių eksploatavimo, infrastruktūros valdytojas neturėtų nei patirti su traukinių eksploatavimu susijusių grynųjų finansinių nuostolių, nei gauti grynosios finansinės naudos;

               (4)

               ankstesnio laikotarpio turto vertės turėtų būti grindžiamos infrastruktūros valdytojo už turto įsigijimą sumokėtomis sumomis su sąlyga, kad infrastruktūros valdytojas lieka atsakingas už tokias sumas;

               (5)

               infrastruktūros valdytojui neturėtų būti leidžiama susigrąžinti investicijų į turtą išlaidų, jei nėra prievolės tas išlaidas atlyginti;

               (6)

               kadangi tiesiogiai dėl traukinių eksploatavimo patiriamų išlaidų apskaičiavimo tvarka turėtų būti taikoma visoje Sąjungoje, ta tvarka turėtų būti suderinama su infrastruktūros valdytojų taikomomis esamomis infrastruktūros išlaidų apskaitos sistemomis ir išlaidų duomenimis;

               (7)

               prognozuojamų išlaidų ir veiksmingumo lygių naudojimas neturėtų įprastomis verslo sąlygomis lemti tiesioginių išlaidų, mokesčių už naudojimąsi bėgių keliais padidėjimo ir ilgainiui neveiksmingo tinklo naudojimo. Todėl turėtų būti naudojamos ankstesnio laikotarpio turto vertės, o į einamojo laikotarpio vertes galėtų būti atsižvelgiama tik tuo atveju, jei apie ankstesnio laikotarpio vertes neturima duomenų arba jei einamojo laikotarpio vertės yra mažesnės. Kita vertus, galėtų būti naudojamos apytikrės arba pakaitinės vertės, prognozuojamos išlaidos ir prognozuojami veiksmingumo lygiai, tačiau infrastruktūros valdytojas reguliavimo institucijai turi pranešti apie tų išlaidų ir veiksmingumo lygių nustatymo metodą ir įrodyti, kad jie nustatyti objektyviai;

               (8)

               infrastruktūros valdytojui turėtų būti leidžiama į savo tiesioginių išlaidų skaičiavimus įtraukti tik išlaidas, kurias jis gali objektyviai ir patikimai pagrįsti kaip tiesiogiai patirtas dėl traukinių eksploatavimo. Pavyzdžiui, geležinkelio kelio signalizacijos įrangos ir signalizacijos postų dėvėjimuisi eismas poveikio nedaro, todėl jam neturėtų būti taikomas tiesioginėmis išlaidomis grindžiamas mokestis (2). Tačiau kai kurios dalys (pavyzdžiui, iešmų infrastruktūra) dėl traukinių eksploatavimo nusidėvi, todėl joms iš dalies turėtų būti taikomas tiesioginėmis išlaidomis grindžiamas mokestis. Traukiniuose ir infrastruktūroje vis plačiau diegiami jutikliai galėtų suteikti papildomos informacijos apie faktinį traukinių eksploatavimo sukeltą dėvėjimąsi;

               (9)

               Teisingumo Teismas priėmė sprendimą dėl tiesioginių išlaidų, patirtų dėl traukinių eksploatavimo, apskaičiavimo (3). Į tą sprendimą atsižvelgiama šiame reglamente;

               (10)

               elektros tiekimo įranga (pavyzdžiui, kabeliai ir transformatoriai) paprastai dėl traukinių eksploatavimo nenusidėvi. Ji taip pat nėra veikiama trinties ar kito traukinių eksploatavimo sukelto poveikio. Todėl šios elektros tiekimo įrangos išlaidos neturėtų būti įtraukiamos į išlaidų, tiesiogiai patirtų dėl traukinių eksploatavimo, skaičiavimus. Tačiau dėl elektrinių traukinių sukeliamos trinties ir elektros lankų nusidėvi kontaktinė priemonė (orinės linijos laidas arba elektrifikuotas trečiasis bėgis). Todėl dalis šių kontaktinių priemonių priežiūros ir atnaujinimo išlaidų galėtų būti laikomos dėl traukinių eksploatavimo tiesiogiai patirtomis išlaidomis. Elektros ir mechaninius įtempius sukeliantis eismas gali tiesiogiai nulemti kitų orinių linijų įrangos elementų priežiūros ir atnaujinimo išlaidų padidėjimą;

               (11)

               tam tikromis konstrukcijos charakteristikomis pasižyminčių riedmenų arba geležinkelio linijų naudojimas lemia tai, kad dėl traukinių eksploatavimo patiriamos tiesioginės išlaidos yra skirtingo dydžio. Kad būtų atsižvelgta į tuos skirtumus, valstybės narės gali leisti savo infrastruktūros valdytojams, atsižvelgiant į, inter alia, geriausią tarptautinę patirtį, moduliuoti vidutines tiesiogines išlaidas;

               (12)

               vadovaujantis gerai žinomu ekonomikos principu, ribinėmis išlaidomis grindžiami naudotojo mokesčiai garantuoja optimalų veiksmingą turimų infrastruktūros pajėgumų naudojimą. Todėl tiesiogiai dėl traukinių eksploatavimo patirtų išlaidų skaičiavimams infrastruktūros valdytojas gali nuspręsti naudoti ribines išlaidas kaip pakaitinį kintamąjį;

               (13)

               be to, remiantis tarptautine geriausia patirtimi (4), nustatyti infrastruktūros naudojimo ribinių išlaidų apskaičiavimo metodai ir modeliai (pavyzdžiui, ekonometrinis ar inžinerinis modeliavimas). Geriausia tarptautinė patirtis bus ir toliau plėtojama, nes bus atliekama tolesnė nepriklausoma analizė ir moksliniai tyrimai (juos tikrins nuo infrastruktūros valdytojo nepriklausančios įstaigos, pavyzdžiui, reguliavimo institucijos), įskaitant analizę ir mokslinius tyrimus, kurie dėl tam tikrų infrastruktūros charakteristikų gali būti susiję su konkrečia valstybe nare. Todėl tuos modelius infrastruktūros valdytojui turėtų būti leidžiama naudoti nustatant dėl traukinių eksploatavimo patirtas tiesiogines išlaidas;

               (14)

               įvairūs ekonometrinio ar inžinerinio modeliavimo metodai galėtų užtikrinti didesnį tiesioginių arba ribinių infrastruktūros naudojimo išlaidų apskaičiavimo tikslumą. Tačiau išlaidų modeliavimui būtini geresnės kokybės duomenys ir didesnė kompetencija, nei taikant metodus, pagal kuriuos iš visų išlaidų išskaičiuojamos tam tikrų kategorijų išlaidos, kurios į traukinių eksploatavimo tiesioginių išlaidų skaičiavimus neįtraukiamos. Be to, reguliavimo institucijos dar gali būti nepajėgios patikrinti, ar konkretūs skaičiavimai atitinka Direktyvos 2012/34/ES nuostatas. Todėl, jei šių griežtesnių reikalavimų laikomasi, infrastruktūros valdytojui turėtų būti suteikta teisė apskaičiuoti tiesiogines išlaidas taikant ekonometrinį arba inžinerinį modeliavimą (arba juos abu);

               (15)

               reguliavimo institucijos turėtų turėti galimybę pagal infrastruktūros valdytojo pateiktą informaciją patikrinti, ar skirtingi mokesčių nustatymo principai taikomi nuosekliai. Todėl Direktyvos 2012/34/ES IV priede reikalaujama, kad infrastruktūros valdytojas tinklo nuostatuose išsamiai apibūdintų metodologiją, taisykles ir tam tikrais atvejais išlaidų ir mokesčių skaičiavimo sistemas;

               (16)

               atliekant tarptautinius tyrimus (5), glaudžiai bendradarbiaujant su infrastruktūros valdytojais, buvo apskaičiuotos tiesioginių vieneto išlaidų vertės. Nors atliekant šiuos tyrimus nagrinėti įvairūs metodai, taikomi valstybėse narėse įvairios sudėties riedmenų parkams ir skirtingoms paskirties vietoms, daugeliu atvejų tiesioginių išlaidų vertė buvo mažesnė nei 2 EUR (2005 m. kainomis ir valiutų kursais, taikant tinkamą kainų indeksą) vienam 1 000 t sveriančio traukinio nuvažiuotam traukinio kilometrui. Siekiant sumažinti reguliavimo institucijoms tenkančią administracinę naštą, tais atvejais, kai tiesioginių išlaidų vertė nesiekia minėto dydžio, neturėtų būtų reikalaujama tokio pat tų išlaidų skaičiavimo išsamumo;

               (17)

               dėl įvairių priežasčių (pavyzdžiui, didesnio našumo, naujų technologijų taikymo ar geresnio išlaidų priežasčių suvokimo) tiesioginių išlaidų skaičiavimai turėtų būti reguliariai atnaujinami ar peržiūrimi vadovaujantis, inter alia, geriausia tarptautine patirtimi;

               (18)

               atsižvelgiant į tai, kad geležinkelio įmonėms reikia nuspėjamų apmokestinimo sistemų ir kad jos turi pagrįstų lūkesčių dėl infrastruktūros mokesčių raidos, infrastruktūros valdytojas traukinius eksploatuojančioms geležinkelio įmonėms, kurių mokesčiai gali gerokai padidėti peržiūrėjus dabartinės skaičiavimų tvarkos įgyvendinimą, turėtų pateikti laipsniško įgyvendinimo planą (jei tokio laipsniško įgyvendinimo plano reikalauja reguliavimo institucija);

               (19)

               šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2012/34/ES 62 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Dalykas ir taikymo sritis
   1.   Šiuo reglamentu nustatoma tiesiogiai dėl traukinių eksploatavimo patiriamų išlaidų apskaičiavimo tvarka, kuri būtina norint nustatyti mokesčius už minimalų prieigos paketą ir prieigą prie infrastruktūros, jungiančios paslaugų įrenginius, kaip nurodyta Direktyvos 2012/34/ES 31 straipsnio 3 dalyje.
   2.   Šis reglamentas taikomas nedarant poveikio Direktyvos 2012/34/EB 8 straipsnio nuostatoms dėl infrastruktūros finansavimo ar infrastruktūros valdytojo pajamų ir išlaidų pusiausvyros.
   2 straipsnis
   Apibrėžtys
   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
   (1)   tiesioginės išlaidos– dėl traukinių eksploatavimo tiesiogiai patiriamos išlaidos;
   (2)   tiesioginės vieneto išlaidos– tiesioginės išlaidos, tenkančios traukinio nuvažiuotam kilometrui, riedmens nuvažiuotam kilometrui, traukinio nuvažiuotam bruto tonkilometriui arba jų deriniui;
   (3)   išlaidų centras– į infrastruktūros valdytojo apskaitos sistemą įtrauktas padalinys, kuriam priskiriamos išlaidos tiesiogiai arba netiesiogiai susiejamos su tinkama parduoti paslauga.
   3 straipsnis
   Tiesioginės viso tinklo išlaidos
   1.   Tiesioginės viso tinklo išlaidos apskaičiuojamos kaip išlaidų minimaliam prieigos paketui ir prieigai prie infrastruktūros, jungiančios paslaugų įrenginius, teikti ir 4 straipsnyje nurodytų į traukinių eksploatavimo tiesioginių išlaidų skaičiavimus neįtraukiamų išlaidų skirtumas.
   2.   Valstybė narė gali nuspręsti, kad infrastruktūros valdytojas 1 dalyje nurodytas tiesiogines viso tinklo išlaidas skaičiuotų pagal efektyvaus paslaugų teikimo išlaidas.
   3.   Tiesioginėms viso tinklo išlaidoms apskaičiuoti naudojama turto vertė yra grindžiama ankstesnio laikotarpio vertėmis arba, jei apie tokias vertes duomenų neturima ar einamojo laikotarpio vertės yra mažesnės, – einamojo laikotarpio vertėmis. Ankstesnio laikotarpio turto vertės grindžiamos sumomis, kurias infrastruktūros valdytojas sumokėjo ir įformino dokumentais įsigydamas tą turtą. Skolos likvidavimo atveju, kai visą infrastruktūros valdytojo skolą arba jos dalį perima kitas subjektas, infrastruktūros valdytojas atitinkamą taip likviduojamos skolos sumos dalį panaudoja savo turto vertei ir atitinkamoms tiesioginėms viso tinklo išlaidoms sumažinti. Nukrypstant nuo pirmojo sakinio, infrastruktūros valdytojas gali naudoti vertes (įskaitant apytikres vertes, einamojo laikotarpio vertes ar pakaitines vertes), jei jas galima skaidriai, patikimai ir objektyviai išmatuoti ir tinkamai pagrįsti reguliavimo institucijai.
   4.   Nepažeidžiant 4 straipsnio, jeigu infrastruktūros valdytojas gali skaidriai, patikimai ir objektyviai išmatuoti vertes ir, remdamasis, inter alia, geriausia tarptautine patirtimi, įrodyti, kad išlaidos yra tiesiogiai patirtos dėl traukinių eksploatavimo, tai į savo tiesioginių viso tinklo išlaidų skaičiavimus jis gali įtraukti, visų pirma, šias išlaidas:

               a)

               su tam tikram geležinkelių linijos ruožui toliau eksploatuoti reikalingais darbuotojais susijusias išlaidas, jei pareiškėjas prašo leisti teikti tam tikrą vežimo geležinkeliais paslaugą ne pagal įprastinį tos geležinkelių linijos eksploatavimo tvarkaraštį;

               b)

               su iešmų infrastruktūra (įskaitant iešmus ir kryžmes), kuri gali nusidėvėti dėl traukinių eksploatavimo, susijusių išlaidų dalį;

               c)

               su orinės linijos laido arba elektrifikuoto trečiojo bėgio (arba abiejų) ir pagalbinės orinių linijų įrangos atnaujinimu ir priežiūra susijusių išlaidų, tiesiogiai patirtų dėl traukinių eksploatavimo, dalį;

               d)

               su darbuotojais, kurie būtini rengiant traukinių linijų skirstymą ir tvarkaraštį, susijusias išlaidas, tiesiogiai patirtas dėl traukinių eksploatavimo.

         5.   Išlaidos, kurios pagal šį straipsnį įtraukiamos į skaičiavimus, grindžiamos infrastruktūros valdytojo atliktais arba planuojamais mokėjimais. Pagal šį straipsnį apskaičiuojamos išlaidos matuojamos arba prognozuojamos nuosekliai, remiantis to paties laikotarpio duomenimis.
   4 straipsnis
   Į traukinių eksploatavimo tiesioginių išlaidų skaičiavimus neįtraukiamos išlaidos
   1.   Infrastruktūros valdytojas į tiesioginių viso tinklo išlaidų skaičiavimą neįtraukia, visų pirma, šių išlaidų:

               a)

               su paslaugų teikimu tam tikrame geležinkelio linijos ruože susijusių fiksuotųjų išlaidų, kurias infrastruktūros valdytojas patiria net tuo atveju, jei nėra traukinių eismo;

               b)

               išlaidų, kurios nesusijusios su infrastruktūros valdytojo atliktais mokėjimais. Išlaidų ar išlaidų centrų, tiesiogiai nesusijusių su minimalaus prieigos paketo arba prieigos prie infrastruktūros, jungiančios paslaugų įrenginius, teikimu;

               c)

               žemės įsigijimo, pardavimo, valybos, žemės rekultivavimo ar nuomos arba kito ilgalaikio turto įsigijimo, pardavimo, išmontavimo, valybos ar nuomos išlaidų;

               d)

               viso tinklo pridėtinių išlaidų, įskaitant pridėtinius atlyginimus ir pensijas;

               e)

               finansavimo išlaidų;

               f)

               su technologijų pažanga ar senėjimu susijusių išlaidų;

               g)

               nematerialiojo turto išlaidų;

               h)

               su geležinkelio kelio jutikliais, geležinkelio kelio ryšio įranga ir signalizacijos įranga susijusių išlaidų, jei jos nėra tiesiogiai patirtos dėl traukinių eksploatavimo;

               i)

               išlaidų, susijusių su informacine įranga, ne geležinkelio kelio ryšio įranga arba telekomunikacijų įranga;

               j)

               išlaidų, susijusių su pavieniais force majeure atvejais, avarijomis ir paslaugų teikimo sutrikimais, nepažeidžiant Direktyvos 2012/34/ES 35 straipsnio;

               k)

               su traukos srovei būtina elektros tiekimo įranga susijusių išlaidų, jei jos nėra tiesiogiai patirtos dėl traukinių eksploatavimo. Į tiesiogines traukinių, kuriems elektros tiekimo įranga nebūtina, eksploatavimo išlaidas neįtraukiamos elektros tiekimo įrangos naudojimo išlaidos;

               l)

               išlaidų, susijusių su Direktyvos 2012/34/ES II priedo 1 punkto f papunktyje nurodytos informacijos teikimu, išskyrus atvejus, kai jos patirtos dėl traukinių eksploatavimo;

               m)

               administracinių išlaidų, susijusių su Direktyvos 2012/34/ES 31 straipsnio 5 dalyje ir 32 straipsnio 4 dalyje nurodytomis diferencijuotų mokesčių sistemomis;

               n)

               nuvertėjimo, kuris nėra nustatomas atsižvelgiant į faktinį infrastruktūros nusidėvėjimą dėl traukinių eksploatavimo;

               o)

               civilinės infrastruktūros priežiūros ir atnaujinimo išlaidų, kurios nėra tiesiogiai patirtos dėl traukinių eksploatavimo, dalies.

         2.   Jei infrastruktūros valdytojas gavo lėšų investicijoms į konkrečią infrastruktūrą finansuoti, kurių grąžinti jis neprivalo, ir jei į tokias investicijas atsižvelgiama apskaičiuojant tiesiogines išlaidas, nepažeidžiant Direktyvos 2012/34/ES 32 straipsnio, dėl tokių investicijų išlaidų neturi būti didinamas mokesčių dydis.
   3.   Išlaidos, kurios pagal šį straipsnį neįtraukiamos į skaičiavimus, matuojamos arba prognozuojamos atsižvelgiant į 3 straipsnio 5 dalyje nurodytą laikotarpį.
   5 straipsnis
   Tiesioginių vieneto išlaidų apskaičiavimas ir moduliavimas
   1.   Infrastruktūros valdytojas apskaičiuoja viso tinklo vidutines tiesiogines vieneto išlaidas, padalydamas tiesiogines viso tinklo išlaidas iš bendro prognozuojamo arba faktinio riedmens nuvažiuotų kilometrų, traukinio nuvažiuotų kilometrų arba bruto tonkilometrių skaičiaus.
   Arba, jei infrastruktūros valdytojas Direktyvos 2012/34/ES 55 straipsnyje nurodytai reguliavimo institucijai įrodo, kad 2 dalyje minimos vertės arba parametrai labai skiriasi skirtingose jo tinklo dalyse, padalijęs savo tinklą į tokias dalis, tinklo infrastruktūros valdytojas savo tinklo dalims vidutines tiesiogines vieneto išlaidas apskaičiuoja padalydamas šių tinklo dalių tiesiogines išlaidas iš bendro prognozuojamo arba faktinio riedmens nuvažiuotų kilometrų, traukinio nuvažiuotų kilometrų arba bruto tonkilometrių skaičiaus. Prognozės laikotarpis gali apimti kelerius metus.
   Apskaičiuodamas vidutines tiesiogines vieneto išlaidas infrastruktūros valdytojas gali naudoti riedmens nuvažiuotų kilometrų, traukinio nuvažiuotų kilometrų arba bruto tonkilometrių derinį su sąlyga, kad dėl tokio skaičiavimo metodo nepakis tiesioginis priežastinis ryšys su traukinių eksploatavimu. Nepažeidžiant 3 straipsnio 3 dalies, infrastruktūros valdytojas gali naudoti faktines arba prognozuojamas išlaidas.
   2.   Valstybės narės infrastruktūros valdytojui gali leisti moduliuoti vidutines tiesiogines vieneto išlaidas, kad būtų galima atsižvelgti į skirtingą infrastruktūros dėvėjimosi lygį; vadovaujamasi vienu ar keliais tokiais parametrais:

               a)

               traukinio ilgiu ir (arba) traukinio riedmenų skaičiumi;

               b)

               traukinio mase;

               c)

               riedmens tipu, visų pirma riedmens neamortizuotąja mase;

               d)

               traukinio greičiu;

               e)

               variklinio riedmenų vieneto traukos jėga;

               f)

               ašies apkrova ir (arba) ašių skaičiumi;

               g)

               užregistruotu rato iščiuožų skaičiumi arba veiksmingu įrangos naudojimu, siekiant išvengti ratų slydimo;

               h)

               riedmenų išilginiu standumu ir bėgių kelią veikiančiomis horizontaliosiomis jėgomis;

               i)

               suvartota ir išmatuota elektros energija arba pantografų ar kontaktinių trinkelių dinamika kaip parametru, naudojamu nustatant mokestį už orinių linijų laidų ar elektrinių bėgių nusidėvėjimą;

               j)

               bėgių kelio parametrais, visų pirma spinduliais;

               k)

               visais kitais su išlaidomis susijusiais parametrais, jei infrastruktūros valdytojas reguliavimo institucijai gali įrodyti, kad kiekvieno tokio parametro vertės (įskaitant prireikus kiekvieno tokio parametro pokyčius) yra objektyviai išmatuotos ir užregistruotos.

         3.   Tiesioginių vieneto išlaidų moduliavimas neturi lemti 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų tiesioginių viso tinklo išlaidų padidėjimo.
   4.   Papildomos išlaidos, patirtos dėl infrastruktūros valdytojo inicijuoto traukinių nukreipimo kitu maršrutu (numatyto tvarkaraštyje arba ne), neįtraukiamos į tiesiogines šių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo išlaidas. Pirmasis sakinys netaikomas, jei geležinkelio įmonei šias papildomas išlaidas atlygina infrastruktūros valdytojas arba jei nukreipimą kitu maršrutu lėmė pagal Direktyvos 2012/34/ES 46 straipsnį taikoma derinimo procedūra.
   5.   Bendras riedmens nuvažiuotų kilometrų, traukinio nuvažiuotų kilometrų, bruto tonkilometrių arba jų derinio skaičius, kuris naudojamas pagal šį straipsnį atliekant skaičiavimus, matuojamas arba prognozuojamas atsižvelgiant į 3 straipsnio 5 dalyje nurodytą ataskaitinį laikotarpį.
   6 straipsnis
   Išlaidų modeliavimas
   Nukrypstant nuo 3 straipsnio 1 dalies ir 5 straipsnio 1 dalies pirmojo sakinio, infrastruktūros valdytojas tiesiogines vieneto išlaidas gali apskaičiuoti taikydamas tvirtais įrodymais pagrįstą ekonometrinį arba inžinerinį išlaidų modeliavimą, jei reguliavimo institucijai jis gali įrodyti, kad į tiesiogines vieneto išlaidas įtrauktos tik dėl traukinių eksploatavimo patirtos tiesioginės išlaidos ir, visų pirma, neįtraukta jokių 4 straipsnyje nurodytų išlaidų. Reguliavimo institucija gali pareikalauti, kad tiesiogines vieneto išlaidas palyginimo tikslais infrastruktūros valdytojas apskaičiuotų pagal 3 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 1 dalį arba taikydamas pirmajame sakinyje nurodytą išlaidų modeliavimą.
   7 straipsnis
   Supaprastintas tikrinimas
   1.   Jeigu 3 straipsnio 1 dalyje nurodytos tiesioginės viso tinklo išlaidos arba tiesioginės išlaidos, apskaičiuotos taikant 6 straipsnyje nurodytą modeliavimą, padaugintos iš ataskaitiniu laikotarpiu traukinio nuvažiuotų kilometrų, riedmens nuvažiuotų kilometrų ir (arba) bruto tonkilometrių skaičiaus, atitinka arba mažiau nei 15 % visų priežiūros ir atnaujinimo išlaidų, arba mažiau nei kartu sudėtų 10 % priežiūros išlaidų ir 20 % atnaujinimo išlaidų, reguliavimo institucija Direktyvos 2012/34/ES 56 straipsnio 2 dalyje nurodytą tiesioginių viso tinklo išlaidų skaičiavimų tikrinimą gali atlikti supaprastinta tvarka. Valstybės narės gali nuspręsti šioje dalyje nurodytus procentinius dydžius padidinti ne daugiau kaip dvigubai.
   2.   Reguliavimo institucija gali pritarti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytam vidutinių tiesioginių vieneto išlaidų skaičiavimui, 5 straipsnio 2 dalyje nurodytoms moduliuotoms vidutinėms tiesioginėms vieneto išlaidoms ir (arba) 6 straipsnyje nurodytam išlaidų moduliavimui, kuriems taikomi šio straipsnio 1 dalyje nurodyti tikrinimai, jei vidutinės tiesioginės išlaidos vienam 1 000 tonų sveriančio traukinio nuvažiuotam traukinio kilometrui sudaro ne daugiau kaip 2 EUR (2005 m. kainomis ir valiutų kursais, taikant tinkamą kainų indeksą).
   3.   1 ir 2 dalyse nurodyti supaprastinti tikrinimai atliekami nepriklausomai vienas nuo kito. Atliekant supaprastintus tikrinimus neturi būti pažeidžiami Direktyvos 2012/34/ES 31 ir 56 straipsniai.
   4.   Reguliavimo institucija nustato išsamią supaprastintų tikrinimų tvarką.
   8 straipsnis
   Apskaičiavimo metodo peržiūra
   Infrastruktūros valdytojas reguliariai atnaujina savo tiesioginių išlaidų apskaičiavimo metodą, atsižvelgdamas, inter alia, į geriausią tarptautinę patirtį.
   9 straipsnis
   Pereinamojo laikotarpio nuostatos
   Infrastruktūros valdytojas tiesioginių išlaidų apskaičiavimo metodą ir, jei reikia, laipsniško įgyvendinimo planą reguliavimo institucijai pateikia ne vėliau kaip 2017 m. liepos 3 d.
   10 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
   Jis taikomas nuo 2015 m. rugpjūčio 1 d.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. birželio 12 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 32.

      (2)  Atliekant CATRIN tyrimą apžvelgti skirtingi infrastruktūros charakteristikų, į kurias atsižvelgiama septynių ES infrastruktūros valdytojų ekonometriniuose geležinkelių išlaidų tyrimuose, tyrimai. Šeši iš septynių infrastruktūros valdytojų nemanė, kad eismo valdymas ar signalizacija yra svarbi charakteristika jų ekonometriniams išlaidų tyrimams (žr. 13 lentelę, CATRIN tyrimo 1-as planinis rezultatas, p. 40).

      (3)  Teismo sprendimo Komisija prieš Lenkiją, C-512/10, ECLI:ES:C:2013:338, 82, 83 ir 84 punktai.

      (4)  VTI koordinuoto CATRIN tyrimo D1 planinis rezultatas (2008 m. kovo mėn., p. 37–54 ir p. 82–84).

      (5)  Lidso universiteto koordinuojamas GRACE projektas, D7 planinis rezultatas „Generalisation of marginal social cost estimates“, p. 22, 23.


title: 2015 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1596, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Montes de Toledo (SKVN)]

text:
24.9.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 248/40

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1596
   2015 m. rugsėjo 21 d.
   kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Montes de Toledo (SKVN)]
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,
   kadangi:

               (1)

               remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Ispanijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Montes de Toledo“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1187/2000 (2), iš dalies pakeistu Reglamentu (ES) Nr. 593/2010 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką;

               (2)

               pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
                   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

               (3)

               prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis

      Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Montes de Toledo“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 21 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Phil HOGAN

            Komisijos narys

      (1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

      (2)  2000 m. birželio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1187/2000, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 dėl tam tikrų pavadinimų įtraukimo į Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos numatytą „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ priedą (OL L 133, 2000 6 6, p. 19).

      (3)  2010 m. liepos 6 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 593/2010, kuriuo patvirtinami esminiai Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimai [Montes de Toledo (SKVN)] (OL L 172, 2010 7 7, p. 1).

      (4)  OL C 147, 2015 5 5, p. 16.


title: 2016 m. kovo 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/473, kuriuo 244-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis

text:
1.4.2016

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 85/30

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/473
   2016 m. kovo 31 d.
   kuriuo 244-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2002 m. gegužės 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2002, nustatantį tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su ISIL („Da'esh“) ir Al-Qaida organizacijomis (1), ypač į jo 7 straipsnio 1 dalies a punktą ir 7a straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priede išvardyti asmenys, grupės ir subjektai, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai pagal tą reglamentą įšaldomi;

               (2)

               2016 m. kovo 28 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos (JT ST) Sankcijų komitetas nusprendė į asmenų, grupių ir subjektų, kurių lėšos ir ekonominiai ištekliai turėtų būti įšaldyti, sąrašą įtraukti vieną fizinį asmenį. Todėl Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas turėtų būti atitinkamai atnaujintas;

               (3)

               siekiant užtikrinti, kad šiuo reglamentu nustatytos priemonės būtų veiksmingos, jis turėtų įsigalioti nedelsiant,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2016 m. kovo 31 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

            Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas

      (1)  OL L 139, 2002 5 29, p. 9.

      PRIEDAS
      Į Reglamento (EB) Nr. 881/2002 I priedo dalį, kurios antraštė yra „Fiziniai asmenys“, įtraukiamas šis įrašas:

         „Nayef Salam Muhammad Ujaym Al-Hababi (alias: a) Nayf Salam Muhammad Ujaym al-Hababi, b) Faruq al-Qahtani, c) Faruq al-Qatari, d) Farouq al-Qahtani al Qatari, e) Sheikh Farooq al-Qahtani, f) Shaykh Imran Farouk, g) Sheikh Faroq al-Qatari). Gimimo data: a) 1981 m., b) apie 1980 m. Gimimo vieta: Saudo Arabija. Pilietybė: a) Saudo Arabijos, b) Kataro. Paso Nr.: 592667 (Kataro pasas išduotas 2007 m. gegužės 3 d.). Adresas: Afganistanas (nuo 2009 m.). Įtraukimo į sąrašą pagal 7d straipsnio 2 dalies i punktą data: 2016 3 28.“


title: 2015 m. sausio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/135, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

text:
29.1.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 23/11

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/135
   2015 m. sausio 28 d.
   kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),
   atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,
   kadangi:

               (1)

               Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

               (2)

               remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

      Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. sausio 28 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininko pavedimu

         Jerzy PLEWA

            Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

      PRIEDAS

         Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

                  (EUR/100 kg)

                  KN kodas

                  Trečiosios šalies kodas (1)

                  Standartinė importo vertė

                  0702 00 00

                  EG

                  362,8

                  MA

                  99,0

                  TR

                  128,7

                  ZZ

                  196,8

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  TR

                  192,7

                  ZZ

                  211,3

                  0709 91 00

                  EG

                  122,4

                  ZZ

                  122,4

                  0709 93 10

                  EG

                  165,4

                  MA

                  226,4

                  TR

                  233,5

                  ZZ

                  208,4

                  0805 10 20

                  EG

                  47,9

                  IL

                  78,7

                  MA

                  55,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  77,7

                  ZZ

                  62,4

                  0805 20 10

                  IL

                  148,1

                  MA

                  90,6

                  ZZ

                  119,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  74,4

                  IL

                  100,6

                  MA

                  133,5

                  TR

                  126,1

                  ZZ

                  108,7

                  0805 50 10

                  TR

                  56,2

                  ZZ

                  56,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,3

                  CL

                  89,3

                  MK

                  26,7

                  US

                  161,6

                  ZZ

                  84,2

                  0808 30 90

                  CL

                  316,1

                  US

                  138,7

                  ZZ

                  227,4

         (1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.


title: 2015 m. rugsėjo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1597, kuriuo leidžiama nukrypti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 nuostatų dėl galutinės datos, iki kurios pagal 2015 m. alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus darbo programas paramą gaunančioms organizacijoms Graikijoje turi būti sumokėta pirmoji avanso dalis

text:
24.9.2015

               LT

               Europos Sąjungos oficialusis leidinys

               L 248/41

         KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1597
   2015 m. rugsėjo 23 d.
   kuriuo leidžiama nukrypti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 nuostatų dėl galutinės datos, iki kurios pagal 2015 m. alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus darbo programas paramą gaunančioms organizacijoms Graikijoje turi būti sumokėta pirmoji avanso dalis
   EUROPOS KOMISIJA,
   atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
   atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 31 straipsnio b punktą,
   kadangi:

               (1)

               pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 611/2014 (2) 7 straipsnio 1 dalį pirmasis alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus paramos trejų metų darbo programų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 29 straipsnio 1 dalyje, laikotarpis prasidėjo 2015 m. balandžio 1 d.;

               (2)

               pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 (3) 3 straipsnio 2 dalį valstybės narės pirmąją avanso dalį, kuri paramą gaunančioms organizacijoms yra mokėtina už pirmuosius patvirtintų darbo programų įgyvendinimo metus, turi sumokėti iki 2015 m. gegužės 31 d. Kaip nurodyta to reglamento 4 straipsnio 1 dalyje tokie avansai išmokami tik jei paramą gaunanti organizacija pateikia užstatą;

               (3)

               Graikijoje tam tikrų patvirtintų darbo programų vykdymas sustabdytas dėl ekonominių sąlygų ir padėties bankų sektoriuje, nes pagal tas programas paramą gaunančios organizacijos negalėjo laiku pateikti reikiamų užstatų. Todėl iki 2015 m. gegužės 31 d. Graikija negalėjo joms sumokėti pirmosios avanso dalies;

               (4)

               atsižvelgiant į šią padėtį ir siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinti visas patvirtintas darbo programas, būtina numatyti nuo Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 3 straipsnio 2 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, kad atitinkamą pirmąją avanso dalį Graikija galėtų sumokėti iki 2015 m. spalio 15 d.;

               (5)

               kad šis reglamentas būtų įgyvendinamas nedelsiant, jis turėtų būti taikomas nuo kitos dienos po jo paskelbimo;

               (6)

               šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

         PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
   1 straipsnis
   Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 615/2014 3 straipsnio 2 dalies pirmame sakinyje nurodyta galutinė data Graikijos atveju 2015 metais yra 2015 m. spalio 15 d.
   2 straipsnis
   Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

      Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
      Priimta Briuselyje 2015 m. rugsėjo 23 d.

            Komisijos vardu

            Pirmininkas

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

      (2)  2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 611/2014, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 papildomas nuostatomis dėl alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus paramos programų (OL L 168, 2014 6 7, p. 55).

      (3)  2014 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 615/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013 taikymo taisyklės, susijusios su darbo programomis, skirtomis alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriams remti (OL L 168, 2014 6 7, p. 95).